A BUDA —PILISZESZTERGOMI HEGYCSOPORT. 563 
aunyira szembe tűntek, itt alig látszanak. Hogy azonban ezek a törésvonalak 
itt is megvannak, azt bizonyítja Ürömtől délre a magaslatokon a triasz- 
eocén rétegsorozatok háromszoros megismétlődése a Felsőhegyen keresztül 
a Rókahegyen és a Péterhegyen. A pilisborosjenő—ürömi lépcsőzetes 
vidéket keleten a hőforrások törésvonala határolja, amely a Dunával pár- 
huzamosan Szentendrétől délfelé tart, míg északon, a budakalász—pomáz — 
pilisszentkereszti . vonalon, a nagy — szentendre—esztergomi törésvonal 
mentén ez az üledékes hegység a mélybe szakad és helyet ad a dunai trachit- 
csoport plutói tömegeinek. 
Xb adat cész palágsi hegyek vköoözotáá"h vdbsadmny u 
gati előöblökkel. A pilis—solymári sülyedt területet nyugaton 
lezárják azok az elég magasra feltornyosult hegytömegek, amelyeken 
keresztül a vasútvonal alagúton és bevágásokon át az esztergomi hegyvidék- 
nek tart. Ezek a hegyek, Pilisszántótól nyugatra, építik fel azt a hidat, 
amely a budai és a pilisi hegyecsoportot egymással összeköti és egyúttal 
azt a gátat képviselik, amelyek e vidéket az esztergomi elővidéktől elválaszt- 
ják. Ennek a hídnak egy délnyugati nagyobb csücske fődolomitból van 
fölépülve, amely Piliscsabától keletre a vörös és fehér hegyek magaslatain 
kibukkanik, északfelé azonban dachsteini mésszel van borítva, amely itt 
egy keskeny, számos vetődés által kisebb kúpokra tördelt magassági 
vonulatot alkot a budai hegyektől a Pilishegyig terjedve. A Kopaszhegy, a 
Köszikla, a Drina s valamennyi magaslat képviseli itt az összekötő kapcsot. 
E vonulat elé nyugaton két öböl csatlakozik, amelyeket magaslatok félkör- 
formában zárnak le, s amelyek közepén északon Csév, délen pedig Piliscsaba 
község épült. Itt is e vidék mai arculatára egy fiatalkori letörés-rendszer 
nyomta rá a bélyeget. A Pilishegy sasbérctömegének hosszában egy hatal- 
mas peremtörés vezet a Velkaszikla lábához és a Csévi-öblöt északon hatá- 
rolja; épen úgy és ugyanabban az irányban halad az a vetődés, mely a 
Nagy-Somlyó letörését és a csévi sülyedést eredményezte, míg keleten egy 
távolabbi nagyobb elmozdulást okozott, amely a Nagy Kopaszhegy nyugati 
lábától a Kőszikla és a Barina peremén észak felé halad. Teljesen ehhez 
hasonlóan alakultak ki a tektonikai viszonyok a piliscsabai öböl perem- 
részein. Itt van a Nagysomlyó déli letörése, amely egy északnyugat-délkelet 
irányban húzódó vetődés mentén e sülyedt területet északon határolja, 
mig délen egy sokkal rövidebb, de hasonló irányú vetődés a Tinnyétől 
pyugatra, fekvő koronauradalmi erdő triasztömegeit fordítva épen északon 
határolja, míg keleten, Pilisszántó felől, többször megtört vonalban egy 
távolabbi törésvonal csatlakozik, amely a piliscsabai völgyet kelet felől 
szegélyezi. 
Ar 2§ámbóéki  meogeéni "merd eme e. "Piliscsabától "délre 
haladva széles, sülyedt területre bukkanunk, amelyen Perbál, Tök, 
Jenő, Páty és Zsámbék községek terjeszkedtek ki. Keleten, annak a vető- 
