A BUDA —PILIS—ESZTERGOMI HEGYCSOPORT. 567 
nagyon meredeken elhelyezkedő, 60—580 méter hosszú szénben szegény vo- 
nulatok, vagy kiaknázott üregeik. E rövid értekezésben a szerző nem tár- 
gyalja bővebben az egyes részleteket, csak épen azt emeli ki, hogy a geoló- 
giai kutatásnak nagyszerű adathalmazata van közöletlenül, amely adatokat 
itt a bányászat évtizedeken át szolgáltatott, s amelyet a szerző előbb is jel- 
zett nagy monogratiájában óhajt tárgyalni. Ehhez egy teljesen hasonló tek- 
tonikai fejlődést találunk Tokodtól nyugatra, a mogyorósi eocénkorú sasbére - 
képződmények előtt, a Duna völgyébe lesülyedt ó-terciérben ; ennek azonban 
egyes részletei előttünk még ismeretlenek, mert a bányászat itt még nem 
hatolt be a föld mélyébe. Innen knndulva nyugattfelé az alaphegységnek 
újabb feltöréseit találjuk Bajótnál. Ezek a Muszlai-hegy és az Öreghegy, 
míg körülöttük az ó-terciér mindenütt le van szakadva. Így jutunk el 
nyugat felé egy eocénkorú rétegekkel feltöltött és messze kiszélesedő fen- 
síkhoz, amely Bajót és Nyergesujfalutól Lábatlan és Piszke felé a Duna 
vonalától délre terül el, ahol valamikor talán élénk bányászat fog virágozni. 
mint ma Dorog és Tokod vidékén, hacsak a széntelepek szenes pala és 
szenes márga által nincsenek helyettesítve. Délen ezt az eocén fensikot 
hatalmas törésvonalak látszanak határolni, amelynek mentén a Gerecse- 
hegység töréses pajzsának északi homlokzatából a legmagasabb hegy, a 
Nagy Pisznice emelkedik ki. Lábatlantól délre két fővetődést nyomozhatunk, 
amelyek a vidék arculatát megadják. Az egyik, egy észak-dél irányú vetődés, 
Puszta Cservölgytől nyugatra az Emenkes tűzkő és Berzsekhegy peremén 
északfelé halad és az eocén fensíknak a Bajottól délre kifejlődött részét 
a nyugaton kiemelkedő alaphegység irányában lesülyesztette. A másik 
vetődés csaknem kelet-nyugat irányú, pontosabban WNW—OS50 csapású ; 
a Berzsekhegy északi letörésénél az előbbi vetődést csaknem derékszögben 
metszi és a Hosszúhegy meg az Ujhegy pereménél a Piszke déli vidéke 
felé halad. Itt az alaphegységnek egy délen kifejlődött ránca, amely vál- 
tozatosan kréta, jura és triaszkőzetekből épült fel, északnyugat-délkelet 
csapású letöréses lépcső mentén a Nagy Pisznice felé emelkedik ki. Ez 
új tektonikus vonal, amely a Hosszúhegy magaslatait a Nagy Emenkes 
csúcstól, továbbá a Tűzkőhegy kúpját a Kis Emenkestől összefüggő vo- 
nalban elválasztja. Az eocén plató belső tömegének fölépüléséről Bajót- 
tól nyugatra Lábatlan— Piszke felé a tanulságos feltárások hiánya miatt 
keveset mondhatunk. Annyit azonban megjegyezhetünk, hogy itt min- 
denütt vékony lösztakaróból és pleisztocén édesvizi mészből való helyi 
sziklatömegek borítják az eocént. E takaró alatt az eocén rétegtanilag 
épen úgy van kifejlődve, mint Tokod és Dorog vidékén és a Tehihateheffi- 
mész után, amely egyébként csak keleten, Bajóttól nyugat és délnyugatra 
van kifejlődve, striatamárgák és homokkövek, továbbá lucasana-márga és 
operculinás agyag következnek, végre a cerithium-emelet s ez alatt az eocén 
édesvizi képződmények következnek szabályosan egymás után a mélység 
