ADATOK A VLEOYASZA — ISIUAUUKliYSKG (iHULdUIAJAHOZ. d 



fel és ezek megnevezésére a ilaczit sz('>t hozták javaslatba {Ti. 1.). a) Aii- 

 dezites és b) (jVKuitoporplíiiros kiképzödésű fajtákra osztották ezeket fel, 

 melyek közül az andezites helyenként áttöri a gránitoporijhyrosat. Egyéb- 

 ként iia fiatalabb harmadkor legrégibb idejébenn törtek ezek ki. 



A harmadkori oniptivközetek deiiterogeneus képződményei 

 között a Megyászától l)K-re eső egy kis hegy quarcztrachyt (rhyo- 

 lith) dörzsölési breccsiáját említik (83. 1.). 



Az idöscbl) eru))tivkőzetek között a geológiai térképen triaskorúiiak 

 vett nagyobi) pori>liij)icri\lelvl enilit a Meleg-Szamos felső részén, Erdély 

 határán és kisebb előfordulást Meregyó és Szulieze között (17Ci. 1.). 



A Biliurltegíjséíjre vonatkozó, első, alapvető geológiai ismertetést 

 Petees omlitett munkájában találjuk, a melyik 1859-l)en a lleichsaustalt 

 18.'i9- és lS()0-bau végzett munkálatai ismerete nélkül készült, ' de viszont 

 Hauer sem értékesíthette PuTkus adatait lírdély iSdl-licn kiadott, előbl) 

 említett geológiai térképén. " 



.\ mit Peters ebben a tömeges közetek és a szomszédságukban 

 lévő abnormális képződmények tárgyalásánál a 439. lapon állit, hogy : 

 <ieinige der Gebirgsmassen selbst einen so problematischen Charakter 

 habén, dafi ihre geologische Stelluug nur dureh eine Yerknüpfung mit 

 deu Nachbarlándern und durch sehr genaue Specialuntersuchungen fixirt 

 werden kanu,» azt némely tekintetben még ma is állíthatjuk. 



A tárgyaland(') terület eruptivkőz(>teit a követlíezö nevekkel látja el : 

 porphymak, helyenként porplnirilimk nevezi, térképén pedig «ein Por- 

 phyrit laus der Trachytgrnppe'?)i) néven \álasztja ki a Vlegyászától délre 

 eső nagy tábla andezites és rhyolithos kőzeteit. Nv/í'/z/í-nek nevezi Petrósz 

 vidéke gránitos kőzetét. 



Dr. C. DoELTEimek 1873-ban: Zur Kenntnifí der quarzfübren- 

 den Andesite in Siebenbürgeu und Ungarn ezimen megjelent '' 

 (értekezése annyiban fontos a Megyásza-csopoj't eruptív kőzeteire vonat- 

 kozólag, a mennyiben a daczitjainak több vegyi elemzését tartalmazza. 



Dr. Szabó JÓZSEF 1874-ben Adatok Magyar- és Erdélyország 

 határhegysége trac-hytképleteinek ismertetéséhez' c-zimü 

 értekezésében uAvdeziii quarczlrachyl » -niúi nevezi a kissebesi kőbánya 

 kőzetét és a hozzá hasonló daezitokat, továbbá gyengén bydroijuarezitos 

 niódosulatú (lOrthokias üligol.la^ íjuarcztracliijlohi ír le a ,fád völgyé- 

 ből, Remecz község tájáról. 



' Petees. Geologische und Min. Studien stb. Sitziingsberichte der luatli. nat. 

 Abt. 43. B. 1. Abt. 1861. 385. 1. 



'■^ H.iUER und Stache. Geologie Siebenbűrgens, Wien 1863. 51. lap. 



■■ Jahrbucli der k. u. k. senl. líeichsanst. 1873. Min. Mitt. tfesamiuelt von 



G. TSCHERMAK II. Heft -öl. I. 



* Földtani Közlöny, IV. Budapest 1S74. 78. I. 



1* 



