4 I>^ SZADKC/KV laULA 



KÜRTHY SÁNDOR lS78-ban A Ylegyászi! ós a szomszédos te- 

 rületek trachy tjainak kőzettani vizsgálata czimű dolgozatá- 

 ban ' a kivándnlások leírásánál még használja elvétve a rhi/oUth nevet, a 

 kőzettani részben azonban ^inuircz-orllioUa^-lrarhijl (lilho'uhis módo- 

 sidatba)t.)« elnevezést találunk helyette (.300. 1.), a megemlített leihelyek 

 pedig a térképen nrhyolithos quarczandeziti>-ként vannak jelölve. 



A qitarc:-ai)dezitek vagy darziiok grámtos faitájnn^k veszi na 

 Zernapatak és a Drágán folyó összeömlésénél" előforduló kőzetet (304. 1.), 

 megemlítvén róla. hogy nezen változat mintegy átmeneti alak a trachytok 

 és gránitok közötti) (303. 1.). A porphyros kiképződésü quarcz-andezitek 

 (daczitok) zöldköves fajtdjdhoz sorolja és a térképen is kiválasztja 

 Malomszegtöl E-ra és Szkrindtöl É-ra a Székelyó völgye mentén ós Ny-ra 

 a Cseteczel (szerinte Pareu tiigni) mentén eső közeteket. 



Az ainplnjhol-aitdezitek normális fajtájához sorolja dr. Koch Antal 

 után a nagy fensík szegélyéről a Piatra Tolhnrului kőzetét. Stache por- 

 phyrját (323. 1.). 



A hegyszerkezeti (tektonikai) viszonyok tárgyalásánál dr. Koch 

 Antal a quarcz-orthoklas-trachytra vonatkozólag irja a 341. lapon, hogy 

 IC viszonyos koráról semmi határozott vélemem' nem mondható ; de 

 tekintve azon általános tapasztalati szabályt, miszerint a trachyt-vidéke- 

 ken az orthoklas-trachytok rendesen a legidősebb eruptió terményei, 

 nem valósziuütlen, hogy a Vlegyásza traehytvidékén is ezen typus kezdte 

 meg a kitörések sorát." A zárkövetkeztetéseknél pedig a iöl. lapon azt 

 irja. hogy: na leírt összes quarczandezit-változatok az egész kijelölt 

 területen egyetlen és szakadatlan óriási vulkáni kitörésnek a szüleményei." 

 Ezeknek a quarczandezitck kitörésének a korát dr. Koch Antal egyrészt 

 arra támaszkodva, hogy az alsó hai-madkori rétegek mind, még az első 

 mediterráni emelethez tartozó korodi homok is ki vannak mozdítva, 

 másrészt arra, hogj' a quarczandezitek tufái és breceiái a II. mediterrán 

 emelethez tartozó agyag- és tályagrétegekben fordulnak elő, a Il-ik me- 

 diterrán vége felé teszi. Kiemeli azonban, hogy ezeket a tufákat és 

 brecciákat a Vlegyásza nem szolgáltathatta, hanem hogy ezek, legalább 

 részben, a Eetteg felett emelkedő Csicsóhegyből származnak (1254 — í256. l.j. 



1889. és 19()0-ik évben dr. Primics György a m. kir. Földtani Intézet 

 megbízásából részletesen felvette a Vlegyászát és a Biharhegysóg ama 

 részét, a melylyel ez alkalommal foglalkozni óhajtok. Felvételeiről szóló 

 évi jelentéseiben " az eruptív kőzeteket a következő nevekkel látja el. 



' Erd. Múzeum-egylet Évköuyvei. Uj folyam. 11. köt. VIII. sz. A Vlegyásza 

 és a szomszéd területek trachjrtjainak kőzettani és hegyszerkezeti viszonyai. Dr. Koch 

 Antal és Kürthy Sándor-íóI. Kolozsvárt 1878. 



- .Jelentés a kolozs-büiari hegység Vlegyásza hegyvonulatában 1889-ik évben 

 végezett részletes geológiai lelvételeimröl. A ui. kir. Földtani Intézet F.vi jelentése 



