b' SZADF.fZKY GVULA 



a melyeket itt bemutatni fogok, még nem állítják elöiiklie hű képét az 

 összes rhyolithüknak : a hűség és a későbbi kiegészítő munkálatok érde- 

 kében is szükségesnek tartom az összefoglab) leirás helyett a rliyolithokat 

 külön, az egyes helyek szerint tárgyalni. 



I. Üledékes közetzárványoktól brecciás szerkezetű felsites vagy szvirok- 



köves rhyolith. 



A) Felsites rhyolith ok. A hreeeiás rhyolithok a rhyolith tömeg 

 külső részét alkotják s igy igen gyakran a legnagy(jlib emelkedéseken for- 

 dubiak elő. Ilyen alkotja magának a 1838 m. magas VlcfijiáHZitletöúe.k 

 imposánsan kiemelkedő széles hátát. 



1. A Ylegy ászatető rhyolithjának a sziue rendesen fehér, a 

 mely szin az üdén szürkésszinű, ]iorczellánszerü kőzet mállása folytán jön 

 létre. Palásán válik el és a Ylegyásza oldalán több helyütt messzire fehérlő 

 omlásokat alkot. 



A részletesebb vizsgálás alá vett kőzetben jól beolvadt, zöldesszinű, 

 egészen egy cm. hosszú, 2 — 3 mm. széles, palás zárványokat és 1 — 2 

 mm.-nyi fehéres, kristályos mészkő szemeket látni szabad szemmel. Egyes 

 zárványok eljiiisztulásából limonitos kéreggel bevont, apró üregek is szár- 

 maztak. 



Mikroskopiial vizsgálva fehér, llnidális szerkezetet mutató, süini 

 felüiics iihiii/iinitiijol találunk, a melynek egyneműnek látszó részén csak 

 erős na.gyitásnál veszszük észre, hogy igen apró kettősen törő szemekkel 

 kezd átkristályosodni s hogy apró tisztátalanságok, kevés opák pontocs- 

 kák, továbbá piczi, levegővel telt öregecskék vannak benne. 



A íluidális szerkezet főleg a részben beolvadt, idegen tisztátalanság- 

 tól válik jól láthatóvá, a melynek főleg lazábban összetartó, homokos, 

 agyagos fajtái némelykor egészen szétfoszlanak, sőt szemenként szétvála- 

 nak a vulkáni kőzetbon, de idegenszerűségüket megőrizve kanyargó, hullá- 

 mos rendezkedésükkel mutatják az eruptiv kőzet eg3'kori mozgását. Ezek 

 mentén itt-ott vékony limonitos vonalak is húzódnak : a szélesebb repe- 

 déseket pedig utólag képződött pi'iinin-, vagy )nu><kovit-, vagy <juarcz- 

 halmaz tölti ki. 



Az idt'ijiui kövezel zárványok rendesen olyan aprók, hogy csak a 

 mikroskop alatt ismerjük őket meg. Barnás szinű, csillámosan átki'istá- 

 lyosodó agiiaíjpaladarnbkúkat találunk legnagyobli mennyiségben. Bőven 

 fordulnak elő hoiiiokköddrahkák is. melyeknek szétvált szemein kívül 

 1—2 mm. átmérővel bíró kózetniorzsák is akadnak benne. Ezekben a 

 homokszemecskékbeu részint hullámosan, részint egyszerre sötétedő 

 (/uarcz az uralkodó ásvány, mi mellett iiutskovil, kevesebb hinlit, magne- 

 til, földpát, sőt turiiKÚin szemecskék is előfordulnak. 



