10 D' SZÁDia :/KY liYl'LA 



charakterü s\if;aias ftjihíicv('>lithn!< képződmpnyekkel, a melvck egvess erűís 

 kettöstörówű, hosHzukban positiv i-liaruktei-ű, cniUáiiiféle sávoktól vannak 

 megszaggatva. 



Az alapaiiyaglia zárt, a magmából kivált, valamint az idegen szárma- 

 zású részecskék is össze vannak törve és a felületükön le vannak súrolva. 

 A rliyolith (/ií«rP2szemei rendesen 1 mm.-nél kisebbek, egyéb apró zár- 

 ványok között ebben is vannak folyadékok, mozgó libellával. A földpátok 

 uagyobbára alhilol,-, karlsliadi-. albit- és periklinikerképzödéssel. Aláren- 

 delten (irthoklas is van. 



Nevezetes dolog, hogy úgy az albit. valamint az ortboklas is gyak- 

 ran telve van dio)>ml krisl álykákl.al , a mi mellett némelykor még r.alczií 

 is visszamaradt, melynek a rovására képződött. 



A járulékos ásványok közül nagyon ritkán zirkoii szemecskék és 

 apatit kristálytöredékek, valamint fekete érczi^zemek is akadnak benne. 

 Utóbbiak esetleg a homokos idegen zárványokból is származhatnak. 



Az idt'fjen kőzet zár vánij ok sorában legérdekesebbek a kristályos 

 mészknszemecskék, melyeket igen gyakran találunk a rhyolithban szét- 

 szórva és nagyon ritkán a quarczéhoz hasonló, libellás folyadékzárványt 

 is tartalmaznak, továbliá azok az ásványkák, a melyek belőle az izzón- 

 tolyó magma hatására képződtek. Utól)biak között legközönségesebbek a 

 (Hojj.SíV/szemek, a melyek némelykor burokszerüleg veszik körül a kristá- 

 lyos mészkőzárványkákat. A diopsidszemek szine nagyon világos-zöld. 

 elsötétedésük e-— »j,=42". A calczit és diopsidból álló kristályhalmazban 

 ritkán pleochroos amphiljol is vau kiválva, a melynek elsötétedése 

 n,i — c= 28' ; pleochroismusa : 



n,f = kékeszöld 



n„i = sötétebb kékeszöld 



iip = világos zöldessárga, 



mely tulajdonságok egyrészt a közönséges aniphibol, másrészt a Lalofuril 

 tulajdonságaira emlékeztetnek. 



Gyengébb féuytörésű és kettőstörésű cliloritos l.'vpzödincniiek elég 

 bőven vannak, de ezek származása már nem a mészkővel van kapcsolatban. 



Ezeknek a contactusbeli ásványoknak zavaros összeszövődésük 

 nagyon emlékeztet a szaruköveknek (cornéen) a szövetére. 



Arkőzás homokkő darabka is került a csiszolatba, melyben legtöbb 

 az m-alkodólag 0'5 mm.-nyi, többnyire hullámosan sötétedő quarczB2.ein ; 

 ezenkívül orthoklas, plagiokta^, kevés magnetit, barna agyagos részle- 

 tek és gyéren O'l mm.-nyi turitudin szemecske is van benne. A turmalin 

 isomorphzonás szerkezettel bir, nevezetesen pleochroismusa 



iig = a belső részen sötétkék, kívül pedig világos gesztenyebarna, 



ít^j = a belső részen gesztenyebarna, kívül pedig világosabb gesztenyebarna. 



