l'i !)■ SZÁDUCZKV liYULA 



ÓS kékes színű, \agy fehér földpátszemek, elvétve egész 4 mm. hosszasá- 

 got is elérő földpátoszlopkák vannak porphyrosan kiválva, vékony, szür- 

 kés, barnás sávok hálózzák be idegenszerűen. 



Mikroskoppal látjuk, hogy az nlapaiiyag földpát és quarcznak szi- 

 vacsos, helyenként mikropegmatitos összeszövödéséböl áll. A legömbö- 

 lyödött íjuarczszcnu'k odúiban is ilyen mikrogránitos alapanyagot talá- 

 lunk. A fehér földpátszemek láugkisérleti, valamint optikai viselkedésük 

 folytán orUiolíasokiKtk bizonyultak, a kékes színűek pedig sok levegőt, 

 továbbá L'hloritot és muskovitos bomlási terméket tartalmazó plcujiokla- 

 sok, melyek közül egyesek optikailag aiidesin-olígoklasnak megfelelően 

 viselkednek. 



A zöldesbarna sávok mentén /)m/-s7íoív7, továbbá delessit és liimiiiil 

 van kiválva. 



Idegen kőzetzárványok nagyon gyéren és nagyon apró szemekben 

 földúlnak elő benne. Egy ilyen homokos, limonitos zárványkában több 

 apró zirkoiiszem látható. 



A Ylegyásza és Biharhegység idegen kőzetzárványoktól brcccids 

 7'hyolithjai között a felsites alapanyagúakat találjuk a legnagyobb meny- 

 nyiségben. Ezeknek változatos sorozatát a Vlegyászatetőről és környéké- 

 ről felsorolt példákban távolról sem merítettem ki. Biharfüred környékén 

 olyan felBÍtes brecciás rhyolithokat találunk, a melyekben az eddig fel- 

 sorolt példákétól különböző érintkezési ásványok fejlődtek ki. Ezeknek 

 leírásába azonban most, midőn csak az eddig ismeretlen, vagy kevésbé 

 ismert, főbb eruptív közeteket óhajtom ismertetni, nem bocsátkozom. 



Miután a szintén nagyon elterjedt, mikrogránitos alapanyagú, de 

 nem brecciás rhyolithokat külön fejezetben tárgyalom, most a brecciás 

 rhyolithok sorozatát itt egy pár ei/észe)! ih'Cj/es alapantjagú fajta leírá- 

 sával óhajtom befejezni. 



B) SzuroJchÖves rhyolifkoh. Az üveges, nevezetesen szurok- 

 köves (ihípdiijiayn, hrerciás rlniolitlmk a í'elsitesekhez hasonlítva nagyon 

 alárendelt szerepet játszanak. A Jiid \ ölgy lial oldalán húzódó hegy- 

 gerinczekeu találkozunk ezekkel. A (ri/iiJu Szliuij hosszú vonalán vagy öt 

 nagyobb és több apróbb előfordulására akadtam ; azonban a nagyobbak 

 se igen hosszabbak 25-30 lépésnél. Többszöi- apró kúpokat alkotnak a 

 gerinczen sárga vagy \eres, némelykor fehér, kevésbé üveges rhj'olitok 

 társaságában. 



Egy másik hely, a hol szurokkövet találtam, Kreszulya községtől 

 EÉK-re a Plopis forrástól Ny-ra az út mentén van. 



Utóbbi helyet dr. Peimics Gy. nem említi, de a Gyalu Szting köze- 

 léből más előfordulási is emlit 1800. évről szóló felvételi jelentésé- 



