AIIATdk A VLKGYÁSZA — lilH AIMIK(iYSÉ(i (JKI)LOCiIÁ.lÁHOZ. 17 



ben * a következők t'iDen : « Felső - Jád bal oldalán a Picsoru-porkuluj gerinczén 

 és ebből délnvugotra kiágazó Gyalu-aztingii nevű gerinczen, valamint a 

 Meziádi-patak felső részében, daczitjaink (nevezetesen nVlegyászai típusú" 

 dai zitjai) közé beékelve igen típusos, fekete és vörhenyes szurokkövek for- 

 dulnak elő. melyeknek bő, egészen üveges alapanyagában gyéren szét- 

 szórva üde ortoklasz-kristálykák és itt-ott pala.szerü idegen kőzet- 

 morzsák vannak bezárva. E szurokkövek kétségen kívül, nem tartoznak 

 daczitjainkhoz, hanem egy régibb — feltört és megolvasztott — ortok- 

 laszközetnek tekintendq|Jí. Gyalu Porkuluj gerinczén a szurokkövek tő- 

 szomszédságában, egyes szirtek alakjában, kevésbbé megváltozott orto- 

 klasz-kőzetek is előfordulnak, melyekből gyanítani lehet, hogy a szurok- 

 kövek a l;varcz-porfh' módosulatai ».*■•' 



Dr. Primios tehát e szurokköveket a környező kőzeteknél (szerinte 

 vlegyászai typusú daczítoknál, szerintem rhyolithokuál) régibb korú erup- 

 tíóterméknek tekinti és — mint ilyet — a quarczporphyrokhoz sorolja. 

 Én azonban sem geológiai előfordulásánál, sem pedig kőzettani alkatá- 

 nál fogva nem találok semmi okot arra, hogy a rhyolithoktól külön 

 válaszszam. A helyszínen ugyanis a közönséges rhyolith éppen úgy megy 

 át a szurokköves féleségbe is, luiut a többi módosulatokba; a laborató- 

 riumi vizsgálatok pedig azt mutatják, hogy e szurokkö minden léuyege- 

 sebli tulajdonság tekintetében megegyezik a Vlegyásza-Bíharhegység kőzet- 

 zárványoktól brecciás rhyolithjaiuak tulajdonságaival, különbség közöttük 

 csak az, hogy az egyiknek alapanyaga üveges, a másiké pedig felsiles. 



Ezekben a fekete, barna, sárga vagy veres szinü szurokköves rhyo- 

 líthokban, a melyekből elég sok (/itrtrcs és/o/'/^jáí váltki porphyrosan, már 

 szabad szemmel észreveszszük az egészbenvéve nem nagj' számmal előfor- 

 duló idegen kőzetzárványokat. A D. Szting déli részéből származó 

 szurokkövekben egy kissé megszaporodnak ezek a zárványok, melyek 

 között egy 7 mm. hosszú, ovális, szemcsés mészkődarabka is előfordul, s 

 a melytől a Iciliüiésnél összehúzódott üveg egyes helyeken elválott és 

 közöttük uti'dagosan linioiiil rakódott le. Kevesebb számmal agyagpala 

 és homokkőhöz, továbbá rhyolitlihoz hasonh) tömör zárványkákat is 

 látni bennük. 



* A m. kir. Füliltaui lutézet Evi jelentése 1890-ről. 49. lapon. Buiiapest. ISíll. 

 ** Azon a helyen, a hol ezektől a szurokkö előfordulásoktól tarkázott rliyolitli 

 területnek az északi része van, a Magyarhoni Földtani Társulatnak 1896-ban meg- 

 jelent Magyarország geológiai térképén yránit van kitüntetve. A gránitnak jelölt 

 terület tovább húzódik északra a vizválasztóu, a hol eddig nem jártam. A szom- 

 szédos helyek geológiai szerkezetéből azonban azt kell következtetnem, hogy ott sem 

 fordul elő «gránit», sőt még olyan gráiiitos szövetű, de u gránitnál básisosabb 

 kőzet sem, a minőt a továbbiakban a Zerna mentéről és Petrosz határából fogok 

 leírni. Ez a gránittolt tehát a térképről minden valószínűség szerint törlendő. 



FiiltUiiiii K'.-J':,,/. .v.v,\7\'. l.-iil. lOOi. - 



