AI>AT()K A VI.EÖYÁSZA — miIAUIlKOYSKG GEOLOOIÁ.IÁHO/. 10 



I. A'íl— 3, K=l. olv. o: II. .V(( = ;). A' I. olv. 4 üveges, külhólyMgos : 

 III. AVí^4, ÍC-S. 



lili't/en közelzinviiiiijiik közül mészkő, kristályospala, agyagpala és 

 homokkő darabkákat találunk mikroskoppal. 



A iiir^zlöi^zeiiick közül a csiszolatba került legnagyobb, Inűlámos 

 felületű, limonittal festett, tisztálalan kristályos mészkő mintegy 1Í mm. 

 hosszúságiit er el. A limonit nemcsak a felületen vált ki, hanem a 

 ü"l mm. nagy calezitszemek közé is biíinizódott. ])e vannak ennél jcjval 

 kisebb mészkömorzsák is ebben a kőzetben. 



KrislííJiiiis pahíLuíik csak igen apró töredékeivel találkozunk e 

 szurokköben. Az összezúzott quarcz mellett muskovit ezeknek az lU'al- 

 kodó ásványuk. Muskovit egyébként l^őven előfordul szabadon is az üve- 

 ges alapanyagban, erősen összegyűrve, különösen szélein. Némelyik mus- 

 kovitlemezkének egészen a felületéhez illeszkednek a trichitek. más 

 körül pedig mint a legtöbb ásvány és idegen zárvány körül — egy 



O'Ol — (yOi mm vastag, zöldes-sárgás elváltozott burok van és csak azon 

 kivül kezdődnek a trichitek. 



Egyetlen ttirnialiii kristálytöredókre is akadtam benne, a mely //,, 

 irányában sötét veresbarna. /*,, irányában pedig világos, dohánybíirna 

 pleochroismust mutat. 



Az (((líl(i(jp(da és liO)iK)kkö darabkák rendesen szintén nem nagyob- 

 bak 1 ' -2 mm-nél. Egyes ilyen igen apró zárványkák és az üveges alapanyag 

 között a határ eltűnt, a homokos pala alapanyaga is ré>zben amorphphá 

 lett, úgy hogy némelyik foltnak már csak hullámosan sötétedő, apró 

 quarczszeme mulatja idegen származását. Trichitek az ilyen zavaros 

 üvegben soha sincsenek, hanem némelykoi- sphiicrokriskílyos halmazok 

 képződnek bennük. 



Ezekből a zárványokból származnak azok a, hébe-korba szabadon is 

 előforduló, fekete, meghasadt magnetit szemek, a melyekre némelykor 

 apró zirkoiifizemek és kristálykák, továbbá cí.p(í/i/oszlopkák is tapadnak. 



lígyetlen, básisosabb íiiiiU'silhöl származó. Ovi 5 mm. hosszú mor- 

 zsára is akadtam benne, pálczika alakú, ferdén sötétedő plagioklas 

 léczekkel és elég sok magnetittel üveges alapanyagában. 



Ezek az idegen kőzetdarabkák egyszer beolvadni látszanak, máskor 

 pedig teljesen elzárkóznak az üveges alapanyagtól, a szerint, a mint 

 ebilib, vagy később kerültek az izzón folyó tömegbe. 



A'A elsődleges repedésektől meg kell különböztetni azokat a teljes 

 megmerevedés után képződött, vékony repedéseket, a melyek nemcsak az 

 üvegen, hanem annak ásványain és zárványain egyaránt keresztül men- 

 nek, némelykor szét is ágaznak és leginkább fehér csillámos képződmé- 

 nyekkel, helyenként pedig limonittal vannak kitöltve. 



i. Egy másik, ugyancsak a D. Szting déli részéről származó, sza- 



<9* 



