H II' SZÁniOC/KY ÜYUI.A 



í'gy látszik tehát, hogy a kristálvfiK alapanyagú porphyiojt rhyoli- 

 tlidk, laig egyrészt a fplsitfs rhyolithok ós a gráiiitos közetek között na- 

 gyohh tömegeket alkotnak, niáarészt telérszerű kiképzüdésljen áttörik 

 egyehek között Primics dealu-inaiei ti])usií daczitját is. tehát úgy geo- 

 lógiai alakjuk, valamint idő tekiiiteté))en is kiilönhözö szerepet játszanak. 

 Geológiai szerepüknek egészen tiszta képe csak a részletes felvétel és vala- 

 mennyi kőzetnek alapos kőzettani vizsgálata után fog kidomborodni. 



A holokristályos porphyi'os rhyolitoknak részletes ismertetését a Vle- 

 gyásza tömegéből vett példák bemutatásával kezdem meg. a hol ezek, 

 mint már fentebb ondítetteu). iilfeié a felsites i-liyoli(hoklia iiitinick át. 



1. A Zerna völgy felső részében a Fáeza Zerui aljában terjedel- 

 mes kötengert és szálban álló tömeget alkot egy szürkésfehér színű. sűrű. 

 aplit-féle kőzet, melyben figyelmesen vizsgálva, egyes világoszöld szinü, 

 idegenszerű apn'i foltokat és 1 — "2 nim-nyi quarez- és földpátszeineket 

 látunk kiválva. 



Mikroskoppal tisztán látjuk ennek a riiyolithnak egészen kristályos 

 (iliijKnniiKiríii, hogy az nem teljesen egyöntetű, hanem egyes idegenszerű, 

 l'ü mm. hosszú, homokos, sürübl) lészletek is vannak benne. Lényegélieu 

 l'nldjiiil és qíKircz halmazából áU. melyben az uralkodó szerepet a földpát 

 j átsza. 



A sok levegő- és gáz-, ritkán folyadékzárványt is tartalmazó föld- 

 pátok nagyobb részt 0"15 mm hosszú, egyszerre sötétedő szemeket alkot- 

 nak, melyekben erősebb fénytörésüknél és tisztaságuknál fogva jól meg- 

 különböztethető (luarczszemek vannak különböző elsötétedéssel. 



Ezeken az egyközöseu sötétedő, orthoklas fiildpátokon kívül több- 

 szörös ikert képező planiokhtsol: is vannak az alapanyagban. Az aláren- 

 delt szerepet játszó allíotórészek között fliloriíosini elváltozó lelteié cnH- 

 Idmnl találunk, mihez némelykor vékony zirkoii-jiálrzika tajjad. Itt-ott 

 egy-eg3' íhíi.sA'o? '//szálacska is akad. közöttük egészen O'íáS mm hosszú, 

 teljesen ép. új képződménynek látszó lemezke is és nagyon gyéren veres 

 haeniatit. 



A íjorphyrosan kivált ásványok kisebb-nagyobb töredékek, minek 

 következtében az apróbb szemek az alapanyag nagyobb termékeihez ve- 

 zetnek át. Ezek is quarezból és földpátból állanak lényegileg és pedig a 

 quarcz uralkodik közöttük. 



A (jiiarczszciiiek némelykor csoportokban gyűlnek össze, melynek 

 tagjai, többnyire töredékek, de akadnak eléggé ép kristályok is és általá- 

 ban véve nincsenek corrodálva. Sávok mentén gázzárványok, részint ne- 

 gatív kristályalakok vannak benne, gyéren sárgás szinü folyadékzárványok 

 is akadnak, olykor élénken mozgó libellával. 



A nagy földpátok részint többszörös ikerképzödést mutató, albit- 

 féle viselkedésű plagioklasok, részint egyközösen sötétedő oftlioklasok. 



