ADATOK A VLliGVASZA — lilUAUlIKGYSUd liHOLUOlA.TAHOZ. 



quarcz = á3'65 

 orthoklas = 2J-()á 



, . ,, í albit = 4C)-1I 



^ l anorthit = 6 81 



biotit = á-84 



magnetit = l'í52 



101 -2;' 



A Drágán völgy meutén. a Kecskés feletti szords déli végétől a Zenia 

 torkolatáig sok helyütt taláhiiik ilyen, többé-líevcsbé porphyrosaii Idkép- 

 zödött, kristályos alapanyagú rbyolithot. 



3. Ezek közül az északi részből, a Bulz patak torkolata alatt a 

 Drágán jobli oldalán előforduló, világos húsveres színű kőzetet óhaj- 

 tom röviden liemutatni, melyben szabad szemmel 2 — 3 mm-nyi [(ililpiil- 

 üZi'ineLrl, egy-egy 5 mm hosszú, nagyon vékony földpátoszlopot. elválto- 

 zott Inolilol . mihez némelykor jiiiritszemcfíi'l,' taipadtak és kevés quarczol 

 hitünk. Mikroskoppal azt találjuk, hogy az alapanyag hasonlít ugyan az 

 előbbi kőzetéhez, de annál' egészben véve nagyobb szemű, a mennyiben 

 földpát és quarcz szemeinek közepes nagyságát ()'17 nnn-re becsülhetjük. 

 Az idiomorph kiképződésü kristálykákon kívül mindkét ásvány előfordul 

 allotriomorph, kitöltő, kristályos alakban is, de utóbbiak között mégis a 

 (juarcz \iralkodik. 



Az alapanyag el van változva, a földpátok kaolinosodni kezdenek, 

 az apró biotitok helyén, valamint az üregeklien uagyobbára limonitot 

 találunk, csak néhol csatlakozik hozzá chloritmaradék is. 



Hasonló elváltozást szenvedtek a porphyros ásványok; a füldpátok- 

 lian különböző csillámos termékek ütöttek tanyát, melyek pontos megha- 

 rozást nem engednek, de úgy látszik, egészben véve olyan fajták, mint 

 az előbbeniekben. A nagy biotitok is chlorittá és limonittá változtak. 



4. A Bulz beszakadása alatt vagy 1"5 Km-re a Drágán bal partján 

 a malomnál lévő palh') irányában még nagyolil) szemű, ép mikrogránitos 

 kőzetet találunk, melyben vannak ugyan porpliyrosan kí\ált nagyobb ás- 

 ványok, de ezek nem válnak ki élesen a kristályos alapanyagl)i)l. mi által 

 a kőzet elveszti igazi porphyros jellegét, inkább apró szemű gránithoz 

 válik hasonlóvá. 



Mikroskoppal látjuk, hogy az alapiiiiijag földpát- és í//(rfrc2szemei 

 középmérték szerint 0"3ü mm-nyiek és hogy egészben véve az alapanyag- 

 nak ásványai idiomorphok, ügy hogy pa iiidio)i)0)pIi szövetűnek mondható 

 a kőzet. Chloritosodó liiolitO)t kivül igen ajKí') c.'/)7.0//kristályokkal talál- 

 kozunk benne gyakrabban, nemcsak zárványként, hanem ritkán szabadon 

 is. Magneiil hsematitos felülettel, továbbá haematit, apatit nagyon kevés 

 van. utóbbi vékony tűket alkot egy-egy csoportban. 



