A HATOK A VLEOYÁSZA — 1!IH ARHKGySKG (IF.OLmilÁ.TÁHOZ. Üü 



phyr név, melj'lyel ilr. PRI^rIc•s ellátta, kőzettani tekintetlien egészen jól 

 illik reá. 



Miki'oskoppal látjuk, hogy az alapaiiDag középuiérték szerint ()-(i4 

 mm-nyi földprít- ('.s' qinirczfszomek szövedékéből áll, a melyek nagyobbára 

 idiomorpliok. A földpátok erősen uralkodnak és jelentékeny részük egy- 

 közösen sötétedik, ezek valószínűleg orthol,la>iOli\ de vannak közöttük 

 többszörös ikerképzödéssel biró, savanyú plmiioklaaok is. A quarczszeme- 

 ken kívül utoljára kivált, kitöltő, szivacsos (|uarc/.képződményt is talá- 

 lunk benne. 



Apró DiiKjHi'titKZi'iiu'l gyéren találunk az alapanyagban, ezen kívül 

 chlorito^ Iciiiezkck és ajiró feliercsillríiii-pikkeltiek vagy legyezőszerű eso- 

 portok is vannak benne, uti')bbiak meglehetős sűrűen és egyenletesen 

 szétszórva. 



A porphyrosan Idvált földpátok részben orlokla>^ok, részben pedig 

 az albit és olifiokluH-alliit sorhoz tartoznak. Utóbbiak all)it- és periklin 

 törvény szerinti ikerképzödést mutatnak. Gázzárványon kívül legyező- 

 szerű muskovitképződés bőven \'an a földpátokban. 



A nagy quari'zkristáfj/ok legömbölyödött rhomboéder alakkal bírnak 

 és nem sok, de eléggé mély, alapanyaggal telt corrosiokat és nagyobb 

 biotUzárvám/okat tartalmaznak. 



Porphyi-osan kivált biotit nincs benne sok, a mi vau, az is majdnem 

 egészen chlorittá és fehér csillámmá változott. /ftrA'O/í-féle erősen összerepe- 

 dezett zárvány bőven, liaeniatü pedig alárendelten fordul elő. 



B) Egészen kristdlijos alapanyagú, nem por/i/n/Tus r/i i/alltok. 



( Mikrográvitok . ) 



A porpbyros fajtákkal szoros kapcsolatban nem-porphyros mikro- 

 gránitok is előfordulnak, a melyektől csak erőszakosan lehet szétválasz- 

 tani, mert míg egyrészt a kitűnően porpbyros fajtákon kívül, mint a 

 bemutatott példákon láttuk, vannak olyanok is, a melyeknek porpbyros 

 szövete meglehetősen elmosódott, addig másrészt a bemutatand(), nem- 

 porphyros fajtákban is gyakran felfedezhetünk tigyelmes vizsgálás mellett 

 egy-egy nagyobb földpátot vagy quarczot. 



1. A Zernavölgy alsó részéből veszem erre az első példát, a hol 

 torkolatától vagy fél Km-re az északi oldalon egy pusztuló hídnál hatal- 

 mas sziklatömegeket alkot, a melyen láthatjuk, hogy egy sűrűbb, világos- 

 kékes, zöldes-szürke színű ilyen kőzetbe olyan nagyobb szemű mikro- 

 gránít nyomul bile, a minőből a torkolatnál lévő szikla (később leírandó) 

 kőzete is áll. 



A sűrűbb kőzeten figyelmes vizsgálásra nagyon vékony, merev sá- 

 vokat veszünk észre, a melyek — mint míkroskoppal láthatjuk — onnan 



