.")() D' SZÁDKl'ZKY (ÍYULA 



származnak, Imgy eijyik rótefjben a qiuircz, másikhan pedig a löldpúl 

 van iiralkodíUag kifejlődve, de úgy. hogy egészben véve mégis a tVildpát 

 uialkodik a kőzetben. Ezek az ásványok nagyobbára idiomorphok, úgy 

 hogy majdnem tiszta panidiomoi'ph szövetet hoznak létre, melyben az 

 egyes szemek közepes nagysága ()'06 mm-re becsülhető. 



A föhipálok részint legömbölyödött szemeket, részint szélesebi) 

 léczeket alkotnak, a melyek kivételesen egészen 0"2 mm-re is megnőttek. 

 Fajtáikat tekint\ e ortlinLlasokiKik és többszörös ikerlemezböl álb) oiü/okkts- 

 tílbit sorozatú plaginklasdknak bizonyulnak és sok gázzárványt is tar- 

 talmaznak. 



A cjuarczszouck apró gömböket vagy ezek halmazát alkotják, me- 

 lyek már tisztábbak a íoldpátoknál. de némelykor ezekben is megszapo- 

 rodnak a zárványok. 



A csillámok részint ajjri'), közepesen 0'(KÍ mm-nyi elchloritosodott 

 hiotUlcniezkcí;. részint in iiKl.ovitpihle] ijli'}; vagy legyezöalakú esoportok. 

 a melyek mind nagyon alárendelt szerepet játszanak, éppen úgy, mint 

 az apró VDiiiin'lihzeiiiel, is. Utóbbiakhoz némelykor vékony, egészen (t':í 

 mm hosszú zirkoiüük vagy aitalUhristálijl,ál; tapadnak, melyek egyébként 

 nagyon ritkán szabadon is előfordulnak. E járulékos ásványok sorában, 

 mint szintén nagyon alárendelt szerepű ásványt, igen apr(') ]iaeni((lit]cmez- 

 kéket is emiithetek és ezekből származ('> limonitot. 



-2. A nagyobb szemű, nem porphyros milívogránitra, helyesebben 

 iiiiknijicfiiimliiríi ])éldául a Zerna torkolatána k iGura Zernii l)alpart- 

 ján, a Drágán völgyében lévő szikla közetét óhajtom bemutatni. Vilá- 

 gos rózsaszínű, sűrű, egyenletes kőzet ez, a melyben körülbelül félmilli- 

 méternyi quarcz- és földpátszemeket és gyéren biotitlemezkéket látunk 

 figyelmes vizsgálásnál. Porphyrosan kivált nagyobb, vereses földpátkris- 

 tályt nagyon gyéren venni benne észre. 



Mikroskoppal arról győződünk meg. hogy a szabad szemmel nézve 

 egyenletesnek látszó közetrész sem áll egyenlő nagyságú ásványokból, hogy 

 ebben is van nagyobb, egészben véve isometriás szemeken kívül egy sokkal 

 apróbb, nagyon szép mikropegmatitosan (granophyrosau) összeszövődött, 

 fiatalabb földpát- és quarczgeneratió, a melyik a kőzetnek felénél nagyobb 

 részét alkotja. 



Az első generati()hoz tartozó földpátok részint oiihdl.hanik. gyakori 

 karlsbadi ikerképzödéssel, részint albitikreket alkotó (ilhil ('s olifi(ikl((s- 

 (ilhH sorozatú plagioklasok. Hasadásaik mentén felületükön gyakran 

 liiiiiniiiox vagy haciiKiHhiH kiválás észlelhető, a mi a kőzetnek rózsás színt 

 kölcsönöz. 



A iiataial))) földpátivadék helyenként az idősebbel egyenlő helyzetben 

 veszi körül az idősebb földpátszemeket és a közbezárt apní (luarczszemektöl 

 ro^liís >iZi'rk('Z('lcl kap. Ilyen niikropegmatitos ipuin-z- és IVildjiát-összeszö- 



