:!á D! SZÁDi'XZKV líiUl.A 



1-0 /í">in, I-,-, Hj).^, n-'.) SÍ(\ 



((•67 " I « 8-72 (- 



RJ>:R() = 2-2H: I. 

 a = 4-74 

 /?= 19-28. 



Eljből a kőzet fontosabb elcMui ás\ámainak viszonyos menm^iségére 

 Nonatkozólafj- a kö\ étkező számok jönnek ki: 



quaicz = 31 "24 



orthoklas = 15-90 



albit = 47-63 



anoithit = 475 



biotit --^-- 1-25 



magnetit = 1-61 

 102-38 



3. A nem-poi-j^byios mikrogránitokra még egy példát mutatok be a 

 Drágán völgyéből, a melyik a kristályos palákkal való érintkezés lielyé- 

 röl, a Zernisóra beszakadása felett a palló jobb parti kősziklájából 

 származik és mint ilyen, érintkezési kőzet jellegét hordja magán. 



Sűrű, szürke szinű kőzet ez, az előbbieknél több, sötét csillámmal, 

 ami vagy egyirányban hnllámzó, vagy pedig liálózatos vékony sávokat 

 alkot benne, kristályos palákéhoz, nevezetesen leptynolithéhoz hasonló 

 szövetet hozván létre. Az itt-ott előforduló nagyobb, lencseképű quarcz- 

 zárványok még inkább fokozzák ezt a hasonlatosságot. 



]\likroskoppal látjuk, hogy középmérték szerint ' 4 mm-re becsülhető 

 apró földpátnak, quarczszemekuek és csillámoknak egészbenvéve eléggé 

 egyenletes, paniúiotMorjtli imikrogranulitosl kiképződésre hajló szövedéké- 

 ből áll ez a kőzet, de egy^-s, igen apró ásványszemek, másrészt pedig majd- 

 nem fél mm hosszú plagioklasléczek is vaunak benne. 



A l'nlilpiíto]: uralkodólag téglaalakú, nem iker, többnyire egj'közösen 

 sötétedő, ortlioldasniik látszó kristálykákat alkotnak, de vannak közöttük 

 rácsos szerkezetű plagioklasok is, melyek között egy, albit és periklin 

 ikerképződésű egyén oligoklas-aUiit (Ab,; An,Vnak megfelelő optikai ten- 

 gelysik helyzetet mutatott. 



A quarczsziuiick mennyiségüket tekintve a földpátokkal látszanak 

 egyensúlyt tartani, tehát aránylag nagyobb mennyiségben vannak ebben 

 a kőzetben, mint általában az előbbiekben. Apró. gyakran csoportokban 

 meggyűlt szemek ezek. amelyek közül egyesek hullámosan sótctednek el. 



Cailláiiilcmezek bőven foi-dulnak elő és rendesen meg vannak gör- 

 bülve. Csak kisebb részük sötétzöldes szinű, rendcsen megzavarosodott 

 hiolil, magnetitkiválással. E/.e]<kel kapcsdlatluin, de még inkább szabailoii 



