W SZAl)K(;/.KY ciYULA 



déHét mikroskoppal látjuk tisztán. Ti)l)l'iiyire \i :! i mm hosszú, éji, egész 

 terjedelmében egyszerre sötétedő földpátok zárják be a földpátoknál ki- 

 sebb mennyiségű, nagyon bizarr formájií quarczrészleteket, amelyek mind 

 egyszerre sötétednek. Ritkábban a földpátoknál kisebb quarczba vannak a 

 mellette lévő nagy földpáttal megegyező kristálytani helyzetű, apró föld- 

 pátrészeeskék bele szövődve. 



A nagyon alárendelt szerepet játszó biotillemezkék részben clihirillá 

 alaknltak liacninlit kiválása mellett. Magvetitct is csak itt-ott találunk 

 apró j)ontok alakjában. 



Ennek a sajátságos, a közeli eoczén mészkövektől egészen izolált 

 kristályos mészkőnek a származását a legnagyobb valószinüséggel a peg- 

 matit injectióval kapcsolatos hydrotbermákra kell visszavezetnünk. 



A pegmatitoknak a daczitok testében való ez a nagyon alárendelt 

 előfordulása azt mutatja, hogy a daczitok eruptiójára még egy savanyú 

 injeetio is következett, ami a Vlegyásza É-i részén pegmuliinl hozott létre. 



II. Dacogránit és közönséges gránit. 



Míg a gránitos szövetű kőzetek legsavanyúbb fajtájára, a pcgiiuűilnak 

 megfelelő gránitra, csak igen alárendelt mennyiségben akadtam aYlegyásza 

 északi tömegében, addig egy másik bázisosabb, közönségese gránitnak Ját- 

 szi) fajtája tekintélyes nagyságú területen fordul elő egyrészt a Vlegyásza 

 leguiagasalil), központi tömegének megfelelőleg a legmélyebb völgyek men- 

 tén, másrészt pedig a Biharhegys égben Pet rósz tói ÉK-re. az Aleu 

 és a Bulza patakok völgyeinek a mentén. 



1. Az első területen a Zornisóra völgy középső részében a jobb 

 oldali lej tön, továbbá a Vlegyászatetötöl egyenesen Ny-ra a Zerna völgy 

 nagyobb részében, a Gokánpatak beszakadásától kezdve (1200 m a 

 tenger színe felett) mintegy 2 Km hiján egeszén a torkolatig (kb. 860 m) 

 találtam gránitot. A Dragánvölgy felső szakaszában a Karácsonyvölgy 

 beszakadása alatt kezdődik, honnan a keleti oldalon fel a Karácsony (Kre- 

 csiin) völgybe is ben^iilik vagy egy jó Km-re. 



Látni való tehát, hogy a Vlegyásza felül felsites, ez alatt mikrográ- 

 nitos rhyolithtömegének képezi alajiját ez a gránitos kőzet, amelyet Dr. 

 Primios György a « régibb kristályos tömegkőzetek » között részletesebb 

 leírás nélkül «granoflr» névvel látott el, összefoglalva a mikrogránitos 

 alapanyagú rhyolithokkal.* 



Az említett területen középszemü gránitos kőzetet találunk in-alko- 

 dólag, csak egyes helyeken emelkedik a nagyobb földpátok átmérője lo 



* A 111. l<ir. Földtiuii Intézet Évi jelentése 188fl-ről. fiS. 1. Bn<la|iest, ISOO. 



