ADATOK A VLKGVÁSZA BIHAKHEGYSÉO OBOLOOIÁJÁHOZ. 39 



Splie)i meglehetősen állandó és nagyobb egyénekben is kifejlődött 

 ásványa ezeknek a gránitoknak. Csak ritkán jelenik meg ép kristályalak- 

 ban (pl. a Zerna középső részének savanyúbb gránitjában, a hol 1'5 mm 

 hosszú és 0"4 mm széles kristály fordul elő), többnyire töredékeket vagy 

 szabálytalan szemeket alkot. 



A kevésbé savanyú gránitféleségek közül dr. Lunzer Róbert meg- 

 elemezte a Zernavölgy középső részéből származó ( 1 235) példát, a követ- 

 kező eredménynyel: 



„ , .. , , 100 s. r. száraz anyagra ,, , , , 



Eredeti elemzés átszámítva Molekulaviszony 



SiO^ = 69-19 69-47 1-158 



Al^O^ = 17-62 17-69 0-173 i 



FeM^= 1-15 1-15 0-007 í 



0-180 



FeO = 1-43 1-45 0-020 1 



CaO = 3-36 3-37 0-060 0-102 



McjO = 0-87 0-87 0-022 1 



K,0 = 2-63 2-64 0-028 



JSa^O = 3-35 3-36 0-054 



HM = 0-18 

 Veszteség = 0-60 



0-082 



0-184 



100-38 



1-8 iíi+^O, 1-8 KO^. 11-6 SiO^ 

 1 « 1 « 6-44 « 



R^O:RO = 1: 1-24 



« =: 3-19 



/? = 31. 



Ebből a fontosabb ásványokra vonatkozólag a következő viszony- 

 számokat nyerjük : 



orthoklas = 12-48 



albit ^ 41-63 



anorthit = 16-68 



biotit = 4-58 



magnetit = 1 -66 



quarcz = 23-48 



100-51 



Ez a gránitfaj ásványait, valamint vegyi összetételét tekintve — 

 mint később látni fogjuk — közel áll a Vlegyásza É-i részében előforduló 

 dáczitokhoz, azért röviden dacogránit néven fogom a következőkben 

 megjelölni. 



b) A savanyúbb gránUfajtáf — a melyik alárendelt mennyiségben 

 fordul elő a Vlegyásza-Biharhegységben — eddigi gyors, tájékozódó ki- 



