AhATOK A Vl.EGYÁS/.A HIH AIÍHKUYSKC liR0L(UiIÁ.iÁHOZ. 43 



uralkodnak, a melyek szabályos, kristályos körvonalakkal ugyan nem 

 bírnak, de a oopoo, (010) szerint való táblás, némelykor tégla alakú ki- 

 képződést gyakran észrevenni rajtuk. Leggyakrabban az oligoklas-aiidesin 

 sorozatra (.1/>^.1/íj) akadunk közöttük, sokszoros albit ikerképződéssel, a 

 melyhez gyakran karlsbadi, süt némelykor jieriklin törvény is javul, áv 

 elég gyakran találunk izomorphzónás földpátokat is (indeftiii-nligokla s 

 (Ab^Av^) belső maggal és vékonyabb oligoklas-andesiu, sőt nliiiol.lax 

 burokkal is. 



A plagioklasokhan a gázzárványokon kiviil apró epidot is elöfordiiJ. 

 melyet némelykor pemnn vesz körül és magnetit is tapad hozzá. Ezek a 

 zöld színű zárványok némelykor annyira felszaporodnak, hogy a plagíok- 

 lások belső része szabad szemmel nézve zöld színűnek látszik. Egyes pla- 

 gioklasokl)an timskoiHUemezkek is vannak. 



Az ortJioklasok rendesen sokkal tisztátalanabbak a plagioklasoknál, 

 főleg külső részükön, a hol e miatt gyakran elvesztik kettős törésüket. 

 Rendesen szabálytalan alakú, nem iker kristályokat alkotnak, karlsbadi 

 ikerképzödés ritkábban fordul elő rajtuk. Némelykor az apróbb ásványok 

 között jelennek meg és elárulják, hogy legalább részben a quarczok után 

 váltak ki. A sok gázzárváuyon kívül inagiietü és egyéb régibb kiválású 

 ásványok is vannak az orthoklasba zárva és kaolinosodni is kezd né- 

 melykor. 



A (jiiarcz részint legömbölyödött, gyakran eorrodált szemeket alkot 

 ezekben a gránitokban, akár csak a kissebeskörnyéki daczitokbau, és a 

 eorrosiókat rendesen orthoklasok töltik ki, részint pedig nagyobb terüle- 

 ten egyszerre sötétedő, utoljára kivált quarczot találunk bennük, a me- 

 lyek közre fogják a földpátokat is. Mennyiségre nézve is találunk némi 

 ingadozást, egyilí gránitos kőzetben valamennyivel több quarcz van, mint 

 a másikban, vagy ugyanazon kőzetben egyenlőtlenül van eloszolva a 

 (juarcz, úgy hogy egyes c.siszolatokban a quarcz mennyisége megközelitni 

 látszik a földpátét. 



Különösen a porphyros fajtákban látni tisztán, hogy a quarcz és az 

 orthoklas kristályosodott ki legutoljára. Ezekben némelykor apró szeme- 

 ket alkot a quarcz, akár csak az úgynevezett granítoporphyros daczitok 

 alapanyagában. 



Zárványként legnagyobb mennyiségben gázzal telt üregeket találunk 

 l)ennük. de egyes sávok mentén folyadékzárványok is vannak, mozgó 

 libellákkal. Mechanikai hatásoknak a nyomát sem lehet észrevenni eze- 

 ken a quarczokon. 



A bwtif rendesen I — í2 mm. széles és gyakran 1 mm. vastag, gesz- 

 tenyebarna színű oszlopokat alkot, melynek nagyon kis, egytengelyű 

 ásványokéhoz hasonló tengelynyílása van. Magnetitet és splienf igen 

 gyakran zár magába, ritkábban apró zirkoii- és apatitknatálykíí is van 



