48 D' SZ.ÍDICCZKY (lYt;l,A 



8x3 uini. nagyságot is elérnek, a liiotitok cs i(narcz()k rendesen jóval 

 kisebbek. 



Tehát ez a kőzet már szabad szemmel való megtekintésnél lényege- 

 sen különbözik az előbbi dacogránitoktól, nemcsak abban, hogy amphi- 

 bol egyik uralkodó színes ásványa, hanem főleg abban, hogy a színes 

 ásványok jóval nagyobb szerepet játszanak benne, mint a dacogránitok- 

 ban és hogy orthoklast egyáltaláliau nem, quarczszemeket is kisebb meny- 

 nyiségben látunk benne. Dr. Peimics — úgy látszik — fehér földpátú, 

 középszemü gránitjai közé sorolta ezt a területet.* 



HomoBOgen zárványok — tojás nagyságú, sűrű. 1 — -2 mm.-nyi kristály- 

 kákból álló, a bezáró kőzeténél jóval sötétebb színű darabkákat alkotva — 

 ebben is előfordulnak. 



Mikroskoppal vizsgálva azt találjuk, hogy az uralkodó nagy 

 ásványok, a plagiohhis földprítok az a vagy a c tengely szerint megnyúlt 

 ooPooíOlOl szerint vastag táblás kristályokat alkotnak, nem nagyon sza- 

 bályos körvonalakkal, a melyeknek megszabásánál a 0P(U01l. ooPoo 

 (,010), ooP(llO). (110), és 2poo(021) lapok játszák a főszerepet. Albit és 

 periklin törvényű ikerképzödés mellett némelykor a kai'lsltadi is ott van. 



líeudesen szép. isomorph zónás szei'kezettel birnak a nagy plagiok- 

 lasok. melyeknek legnagyobb része andesiii-oligohias (Ali,,AnJ és oligol- 

 las-andcsivhől (Ah.^AiiJ áll. de belsejükben (iiideain (Ab.^An.-,) sorozatba 

 tartozó, resorbeált mag és külsejükön vékony olifioklas (Ab^AnJ bm-ok 

 is elő szokott fordulni. A kristályosodás folyamán fokozatosan savanyúbb 

 földpátok kivállásái-a tehát kitűnő példákat szolgáltatnak ezek a kőzetek is. 



Legutoljára, egyes szögleteket kitöltve, földpát (minden valószínűség 

 szerint orthoklast és (juarez vált ki kis mennyiségben, mikropegmatitos 

 szövedéket hozva létre. Nagyobb orthoklast csak egy l:oru)idos zárrn)iii 

 mellett találtam ebben a kőzetben. 



A nagy földpátokban némelykor sok apatit, továbbá amphii)ol- és 

 liiütítkrístálykák vannak bezárva. 



Quarrz a mikropegmatitos szövedéken kívül nagyobb, rendesen 

 legömbölyödött szemeket alkotva is előfordul, nem nagy mennyiségben és 

 hasonlít mozgó libellás zárványainál fogva is az előbb leírt quarczokhoz. 



A színes ásványok között az amjiliiliol alkot nagyobb, de nem sza- 

 bályos körvonalú, hanem gyakran legöinljölyödött, vagy szétronesolt kris- 

 tályokat, a melyek némelykor oojPcxdiKjü) szerint ikrek és optikai tulaj- 

 donságaik alapján a közönséges, zöhl miipliibolokníik bizonyulnak (c= 

 Hg --- 15°; 11,1 = zöldes barna, »„ ~ barnás zöld, yí,, világossárga). Zár- 

 ványul magnetit és apatit van bennük. 



A ///(;/// rendesen apróbb, gyakran 1 unn.-uél is kísebi) oszlopkákat 



* A 111. kir. I''.>lcltani TiitO/.et Kvi jckntt'sc l.sSí)-ről. 6s. 1. líiuiiipest. 18!)Ü. 



