ADATOK A VI.EüYÁSZA inHARHKl4VsK(i (1KOLOGIÁ.IÁHOZ. -if) 



alkot, melyek gesztenyebarna színűek, a kitűnő hasadás irányában teljes 

 absorbtiot mutatnak és rendesen magnetitet, apatitot zárnak magukba. 



Magnetit szabadon kevés van, apróbb szemei a színes ásványokba 

 vannak zárva. 



Apatit nemcsak vékony tűket alkot a többi ásványokban, hanem 

 gyéren vastagabb, szabad kristályk ákat is. 



A homoeogen zárványokban a plagioklas léczek rendesen 

 o//(/o/.í(ís-íí/»/('s?» sorozatúak és isomorphzónás szerkezetük nincsen, 

 ikerképzödést is csak gyéren mutatnak. Az amphibol ezekben több, mint 

 a biotit és egészben véve a színes ásvány töbli, mint a bezáró kőzetben. 

 Quarcz helyenként alkot csak nagyobli szemeket ós némelykor biotittal 

 van összeszövődve. 



Idegen származású, enallogeu* zárványt is találtam ennek 

 a (luarczdioritterűletnek a Ny-i szélén, melyben apró és tökéletlenül 

 kristályosodott, horuiid és biotit fordul elő bőven, kevés sötétzöld színű 

 pIeo)ia>ittal, lieágyazva plagioklasföldpátféle anyagba. A záiványt körül- 

 vevő díoritrészben sok biotit, quarcz és orthoklas is van. A Ny-i részről 

 származó ez a kőzet savanyúbbnak látszik, mint a fent leirt, a Fálapatak 

 jobb oldaláról származó diorit ; úgy látszik, dacogránitba megy át, a Drá- 

 gán túlsó, balpartján pedig egészen savanyú mikrogránitos kőzetbe. 



A Fala jobb oldaláról származó quarczdioritnf dr. Lunzer R. meg- 

 elemezte és talált benne : 



0-206 



* Lacroix. Les enclaves des roches volcaniqueH y. 17. Ma^on 1893. 

 FiMtani Kn-JGitu. AXV/V. fcóY. lon'i. 4 



