AHATdK A \ l,K(iY.\KZA — HIH AKHKGVsÉli ÜEOLOclIÁ.lÁHnZ. 51 



Eredeti 

 elemzés 



SiO.. = :)9-0i 

 A/2Ö3 = 20-14 

 te^^O^ = 2-89 

 FÍO = 3-10 

 CaO = 4-99 

 MgO = 1-75 

 Na.O = 3-44 

 KJ) = 2-22 

 ií,0( 120 C-ig) 0-28 

 Izzítási veszteség = 1'21 

 MvO = nyom 



0-258 



99-93 



2-6 jRi+"0, 2-2 /V,0.,, 10-1 .S'íO., 

 1-18 iíO, R,0,. 4-59 &0", 



R^O-.RO^l: 2-19 

 a = 2-22 

 .i = 47. 



Az elemzési adatok is mutatják, bogy ez az előbbinél jóval keve- 

 sebli kovasavat tartalmazó kőzet, a melyik vegyi összetételénél fogva 

 korülbelöl az aiidesif sorozatnak felel meg. 



3. Biharfüredtől ÉÉNy-ra körülhelől 1 Km. távolságban, a Jád- 

 völgy fenekén és a Boiozáról j övő árokban is fel van tárva az előb- 

 biekhez hasonló quufczdiorit, melyről Primics 1889. évi felvéteh jelentésé- 

 ben még azt ír^a, hogy « ásványos alkatánál fogva úgy a gránitokhoz, mint 

 a dioritokhoz is sorozható"* és pyrit szemcséket is tartalmaz, 1890. évi 

 jelentésében azonban már határozottan a dioritokhoz sorolja,** melyek 

 között ezen az előforduláson kívül megemlíti még, hogy na felső Jád bal 

 oldalán, B o i c z a és G y a 1 u - II i e liegyek közötti völgyben is előfordul, 

 sötét színű, tömött concretios zárványnyal, továbbá egyes hömpölyöket 

 alkotva a karban ári és a budur ászai patakokban isu. 



Ezek közül a Biharfüred közelében, a Jád felső részében levő cUorit 

 még básisosabb, sűrű zöld. quarczot alig tartalmazó. ampliiboUlioril 

 társaságában fordul elő, felette pedig rhyolith van, tehát előfordulása az 

 aleuvölgyi dioritéhoz hasonlít. Ehhez hasonlít egyébként nagy földpátja, 

 vereses, részben penninné alakult, íí/)icíoízárványos biotitja és az amphi- 

 bolnnk majdnem teljes hiánya által is. 



* 69. lapou. 

 ** .53. lapon. 



