D' SZADKCZKV liYIlLA 



Az cpiilnl UKMif.sak a chlorittá váltd/ott l>iotit szélén fordul elő, 

 hanem majdnem 1 mm. hosszú, szabad kristályokat is alkot. Hasonló 

 nagyságú szabad apaliiokat is találtam ebben a kőzetben, olyan sárgás 

 folyadékzárványnyal, a minő o vidék eruptív kőzeteinek quarczában szo- 

 kott közönségesen előfordulni, melytől zavarossá válik a különben tiszta 

 apatit. 



Az Aleu előbb vázolt dioritjától al)ban különbözilv ez a diorit, hogy 

 titánmágnesvas is előfoi-dul benne elég nagy mennyiségben, leuroxenex 

 bomlási termékkel, továbbá hogy a quarcz, habár ebben is a legutolsó 

 kristályosodási termék, némelykor nagyobi) szemeket is alkot benne. 



Valamennyi megvizsgált diorit között ennek van legegyenletesebb 

 szemekből álló giánitos szövete, de azért ebben is megkülönböztethetünk 

 egy nagyobb kristályokból álló földpátgeneratiót, a melyek apnibb föld- 

 pátszemek. quarcz és szines ásványok szövedékéből válnak ki. Meg kell 

 azonban említenem, hogy ezen a területen vannak egészen porphyjosan 

 kiképződött dioritfajták is. 



A leirt példákból a Vlegyásza és Biharhegjség basisosabb gránito.s 

 kőzeteire vonatkozólag az tűnik ki, hogy ezek mindig kis területen for- 

 dulnak elő, a legmélyebb helyeken, az eruptivns tömegeknek a legszélén, 

 hogy anyagukban és szerkezetükben rendkívül gyorsan változnak, a 

 quarczdiorit átmegy egyrészt a basisosabb közetekbe kifelé, másrészt 

 pedig savanyúbb gránitos, porphyros rhyolithos kőzetekbe az eruptivus 

 tömeg teste felé. 



IV. Andesites közetek. 



A Vlegyásza-Biharhegység ilncziijauHil - azzal a közetfajjal. a 

 melyik eddig legismeretesebb ebből a hegységből H.\uke. Stache, Döi.ter, 

 KocH, KüRTHY, Primics publicatiói folytán — nem szándékozom itt fog- 

 lalkozni, mert ennek a dolgozatnak nem t-zélja a szóban lévő terület 

 összes tüzes ei'edésü kőzeteit ismertetni, hanem csak a kevésbé ismeretes 

 fajtáira ráii-ányítani a figyelmet. 



Áttérek tehát az andeaites kőzetekre, a melyek tekintélyes tömeget 

 alkotnak ebben a hegységben, a melyeket a legtöbbször, már szabad 

 szemmel vizsgálva jól és biztosan megkülönböztethetjük a többi kőzetek- 

 től, habár lassú átmenet van egyes helyeken az andesitekböl a daczitokba, 

 másutt pedig a rhiiolifhokbíi. éppenúgy. mint a hogy lassú átmenetet con- 

 statáltiink a rliiiolilliokliól a niikrogrniiilos kőzeten át a ginmtoklia és 

 a dioritokba. 



Az andesites közeteknek kétféle szerepük van ebben a hegységben, 

 nevezetesen : 



