II' S/.\I)KC'ZKY liYULA 



Ennek az andesites kőzetnek siijátságos petrograpliiai liflvzetét 

 árulja el az, a mit róla az irodalom lian találunk : 



Peters 1860-ban petroszi porphyr néven írja le,* (atlioklast. oli- 

 goklast, kévén quarczot és amphibolt említvén a mikrokristályos alap- 

 anyagból kivált nagyobb ásványok között. 



Haubr és Staohe is porplitirmik nevezik e tál)la Erdélj'be nyúló 

 EK-i részének közetét. megemlítvén róla. hogy földpátjai között bizo- 

 nyára orthoklas is van, ezen kivül egyes ampliibol kristálykák is van- 

 nak, (laber weder Quarz, noch Glimmer".** Kitörésük idejét triaskoiinak 

 tartják. 



Primios l<s89-beu térképezte ezt a területet és részletesebb petro- 

 grapliiai ismertetésüket későbbre tartván fel magának, a harmadkori 

 eruptív kőzetek között ezt írja róla : *** 



«Az andezitek vonulata a )iolitos daczitok vonulatát DNy felől sze- 

 gélyezi. Kezdődik a Vlegyásza déli oldalán a Prizlop hegygyei. folytató- 

 dik Mnncselmareval, Nimolyászával. Mikó és Briezei hegygyei és Bohá- 

 gyei hegyben végződik. E vonulat apró porliros, alapanyagdús kőzeteiben 

 kvarczot szabad szemmel látni nom lehet. » 



Én magam tájékozódó kirándulásaim közben pár iielyütt hosszában 

 és harántul is átszeltem ezt n, helyzeténél fogva is rendkívül különös 

 fensikot, annélkül, hogy az átmeneteket a helyszínen olyan részletesen 

 tannlmányozbattam volna, a milyen részletesen azt kellene. Vizsgála- 

 taim eredményét mégis adom a rövidség okáért összefoglalólag a követ- 

 kezőkben : 



Szabad szemmel nézve a barnás, vagy zöldesszürke alap- 

 anyagból rendesen fehér színű, 3 — 3 mm. nagyságú, /o/í/pi/íkristálykák 

 vannak kiválva, ezek közé csak kivételesen vegyülnek egyes nagyobb, 

 5-- 6 mm.-nyí földpátok, a melyek együttvéve sűrű porphyrossá teszik a 

 kőzetet. Feketésbarna színű (/??//)/í?/;o/kristálykák szintén állandó alkotó 

 részük, de 1 — l'ö mra.-nél csak ritkán vastagabb és 3 — 5 mm. hosszú 

 oszlopkáit már csak iigyelmeselib megtekintésre vesszük észre. 



Ouarczol szabad szemmel ritkán találunk, ellenben zöld cpidfil- 

 esomókat elég gyakran és nagy mennyiségben veszünk észre. Az ilj-en 

 kőzet hig sósavval megcseppenve az epidot csomók körül élénken pezseg. 

 Ritkán apró szemű, díoritféle, mogyorónyi zárványt is látunk az alap- 

 anyagban. 



A kőzet nem friss, viseltes benvomást tesz mindenütt, mállottabb 



* Sitzungsberichte der iiiü.th. nat\ii'\v. 01. der kais. Akad. XLIII. B. I. Abt. 

 44.Ö. 1. Wien. 



** Geologie Siebenbürgens. 17fi. 1. Wien ISH.*?. 

 *** A m. kir. Földt. Int. Évi jelentése 1889-ről 68. Budapest 1890. 



