5() I>' SZÁDBCZKY QWÍ.X 



tálvkákat alkotnak, rendesen albit. némelykor kavlsbadi és ])priklin, ritkán 

 havenoi ikerképzödéssel. Lefjgyakrabban aiiilrs'ni (.1/;.^ »1/í.,) sorozatba tar- 

 toznak. (If Inhviidnritoli. sőt kivételesen híjlowiiiUik is előfordulnak, más- 

 részt pedig — főleg a zónás szerkezetű föld])átok külső burkaiban — 

 oligoklas felé hajló fajták: undcíiiíi-oHíiokUni (.l/í.-, ,!/»,) és oligol.ins-dnde- 

 HÍn {Ab^A)!^) is előfordulnak. 



A földpátokba ritkábban alapanyag van bezárva (Tolvajkői, máskor 

 meg bomlási termékek : fehércsillám. e])idot, e mellett némelykor (piarcz 

 is, továbbá eblorit. calc.zit. 



(Jidircz csak gyéren (Tolvajkő), vagy egyáltaláljau nem iNimolyásza) 

 fordul elő ezekl)en a közetekben. Egy mm.-iit'l csak ritkán nagyobb, ren- 

 desen apróbb, odvas, kimart, a daczitok (juarczálioz hasonló szemeket 

 alkot a píuphyros quaii-z, de egy csiszolatban mikroskopiummal is ren- 

 desen csak 1 — 2 ilyen szemet találunk, csak némelyik kőzetben (Boho- 

 gyejí szaporodik meg jobban. Sárga folyadékzárváiiy. mozgó libellával is, 

 elég gyakran fordul elő a quiirczban 



A savanyúbb közeteknek alapanyagában is találunk némelykor fol- 

 tonként apró quarcz-szemekct, Icözőttük összetört, zúzott szemeket is. a 

 melyek igy idegen származásúaknak látszanak. A Ginyesről származíj 

 egyik kőzetnek csak alapanyagában van quarcz. 



Aniphilinl mint állandó alkotórész szerepel eme andesit porphyros 

 ásványai között, rendesen 1 mm. széles és 3 — 4 mm. hosszú kristályká- 

 kat alkotva, a melyek erősen el vannak változva és magnetites kerettel 

 birnak. Harántmetszetei többnyire tisztán mutatják, hogy az oszlopok 

 alkotásában uralkodó részt a c>oP([H)) vesz, majdnem ilyen erős a 

 ooPoo (OlOi, alárendelt fejlettségű a ooPoo (lOU). Ez utóbbi lap szerint 

 képződött kettes, vag.y többszörös iker is közönséges. 



Az amphibolok csak ritkán épek annyira, hogy ]ileochroismu8ukat 

 látni lehet : ez esetben 



n.g (}■) = világos barnászöld 



rim (/9) = zöldes barna 



np (a) = világos sárgászöld 



abs. Hm>yig>i)p'. r— », = H — 14\ Tulajdonsága tehát nem egyeznek 

 meg teljesen a közönséges amphiból tulajdonságaival. 



Az elváltozás kezdetén pleochroismusi;k és kettőstörésűk meggyengül 

 és utoljára chlorit és fehér csillámos ásvány jelenik meg az amphibolok 

 helyén, magnetittal, némelykor apatittal, sőt trichitféle képződményekkel. 



A pyro.reveh' közül a nagyobbak úgy látszik — ]niperMhenek 



voltak, de annyira elváltoztak, hogy leginkább csak alakjukból lehet erre 

 következtetni. Vékony magnetites, némelykor hsematitos keret veszi őket 

 körül, belsejükben pedig leginkább pennint tiilálunk. némelykor tisztán 



