AbATdK A VI.EliYÁSZA HlnARBF.liYSK(i clROLOííI i.lÁlIO/,. S'.) 



A calczitzárványokból és ezek rovására képződött epidotból — a mi 

 a szomszédos rhyolitbokban is gyakran fordul elő — meg az tűnik ki, 

 hogy kitörésük a jiirakori lerakodások után következett be. 



B) Egyéb andesites közétek a VIegi/ásza votiulufáhan . 



Az előbbiekben ismertetett nagy andesites fensíkon kívül a Vlegyásza 

 vonulatában sok más helyütt találtam a szomszédos közetektől ji>] meg- 

 különböztethető andesites közeteket, melyek közül néhányat itt meg- 

 emlitek. 



A Drágán alsó folyása mentén, a Kecskés korcsma közelében, a 

 rhyolith. verrucanonak vett durva ccnglomerat és a kristályospala mellett 

 találunk quarczot csak nagyon gyéren tartalmazó andesites kőzetet.* 

 Fennebb a 1 unkái templom és a Dara beömlése között, conglomeratos 

 szerkezetű kristályos pala és rhyolith közelében, ismét találunk olyan 

 sűrű, barna andesites közetet, a melyben helyenként quarcz egyáltalában 

 nem fordul elő. Eltekintve Kissebes és Sebesvártól — a hol a Sebes- 

 Körös mentén a daczit'több helyütt andesitessé válik — tovább D-re 

 a trányisi Magura K-i oldalán, és másutt is találni quarczuélkűli 

 andesiteket. melyek igen gyakran rhyolith és permi congiomerat töredé- 

 kei; mellett fordulnak elő. másrészt meg átmennek daczitba. 



Viság község határában is több helyütt találtam ilyen közeteket, 

 nevezetesen a templomtól DDNy-ra az .\rszurán, továbbá D-re a 

 Vále-re és a Ruzsetului patakok mentén, mely utóbbi helyen contac- 

 tusbeli termékekkel, homokos, agyagos üledékekkel, mészkő és rhyolith- 

 darabok társaságában fordul elő. 



Még tovább is folytathatnám ezeknek az andesites közeteknek, 

 különösen a daczitokba átmenő fajtáinak a felsorolását, de az eddigiekből 

 is eléggé kitűnik az, hogy ezek a határokon fordulnak elő. Mint ilyenek 

 tehát geológiai helyzetük és koruk tekintetében élesen különböznek a 

 nagy plateau andesites kőzeteitől, különböznek továbbá rendesen sokkal 

 üdébb állapotuknál fogva is. 



Ezek az andesitek, szabad szemmel észrevehető tulajdonságaikra 

 nézve, egészbenvéve hasonlítanak a nagy fensik andesiteihez. de hiányzik 

 náluk az az egyenlő kiképződés, a melyik ott kevés kivétellel meg van : 

 a földpátok rendesen nem olyan egyenlő nagyságú, egyenletesen eloszlott 

 szemekből állanak, a i — 3 mm.-nyi szemek között némelykor nagyobbak 

 is előfordulnak ; az alapanyag egyeseknél erősen uralkodik, sőt helyen- 

 ként majdnem egyedül ebből látszik állani a kőzet. A földpátokon kívül 



* i)r. SzÁDEC'ZKY (tY. a Vlegyásza félreismert kőzeteiről. Értesítő. Erd. Miiz. 

 Ürvos-természetiud. szak. II. XXIII. k. 58. 1. Kolozsvár. 



