SO TÁRSULATI ÜíiYKK. 



Súlyos veszteség érte a masiyar közéletet Kállay Béni közös ])éuzügy- 

 minister 19U3 július hó 13.-áu bekövetkezett halálával. 



XAGYKÁLLÓi KÁLLAY BióM 1839 deczeuiber 22.-éu született s tanulmányait 

 házilag elvégezvén, korán érdeklődni kezdott a Kelet iránt. 1865-ben meg- 

 tanult törökül s elsajátította a szerb, új -görög és bosnyák nyelveket is. 1869-ben 

 belgrádi főkonzul lett, de 187r)-ben visszajött Bmlapestre s alapította a «Kelet 

 népen czímií politikai hirlapot. Ezen időszakban írta meg Szerbia történetét, 

 majd Konstautinápolyba s Kis-Ázsiába utazott a keleti kérdés behatóbb tanul- 

 mányozására, a melyben csakhamar oly szaktekintély lett, hogy a külügy- 

 ministerium osztályfőnökévé, majd lS82-beu közös pénzügyministerré s Bosz- 

 nia kormányzójává neveztetett ki, a mely állásában megmaradt egész haláláig. 

 Bosznia és Herczegoviua újjászületését, benne a czivilizáczió meghonosodását, 

 neki köszönheti. A Keletnek oly alapos ismerője volt, hogy a keleti ügyekben 

 Európaszerte súlylyal birt szava. Sok érdeméért a külső elismerés minden 

 jelében részesült. Valóságos belső titkos tanácsos és aranykulcsos, a Szent 

 István-rend lovagja, a Takova szerb királyi rend nagykeresztese s több kül- 

 földi rend vitéze volt. Irodalmi működésének főtárgya a keleti kérdés volt s 

 írói érdemeiért a magyar Tudományos Akadémia 1878-ban levelező-, 1888-ban 

 rendes- és 1890-beu tiszteleti tagjává választotta. De nemcsak a diplomáczia 

 és politika érdekelte őt, hanem figyelemmel kisért minden tudományos moz- 

 galmat. Ennek az érdeklődésnek köszönhetjük, hogy már 1859-ben rendes- és 

 1873-bau örökítő tagja lett társulatimknak. 



Nagy csapás érte a magyar kőszénbányászatot s közelebbről a Magyar 

 Általános Kőszénbánya részv.-társulatot agilis vezérigazgatójának, kibáldi Herz 

 ZsiGMONDnak, 1903 jimius 21.-én történt halálával. Herz 1854-ben született 

 Mezöosáton ; előbb gymnasiumot látogatott, azután a kereskedelmi akadémiát 

 végezte el. Miután gépgyárat alapított magának, 1891-ben létrehozta a Magyar 

 Ált. Kőszénbánya részv.-társulatot, a mely először a királdi és sajószentpéteri 

 kőszénbányákat nyitotta meg, míg utóbb — s Herz ezzel szerzett magának 

 rendkívüli érdemeket — a tatai szénbányászatnak vetette meg alapját s azt 

 következetes vasakarattal, lankadatlan erélylyel rövid idő alatt felvirágoztatta. 

 Erdemei elismeréséül 1892-ben királdi előnéw'el a magyar nemességet és 

 1 902-ben az udvari tanácsosi czimet nyerte. 



Társulatunknak 1896 óta volt örökítő tagja. 



Alesy Gyökgy m. kir. főmérnök, a zalatnai vegyelmezö hivatal főnöke 

 volt. 18'i7-ben született Aknasugatagon s a bányamérnöki oklevél megszerzése 

 után két évig a rudai Tizenkét apostol bányatársulatnál volt alkalmazva, a 

 honnan 1874-ben, a nagybányai vegyelemző hivatalba, államszolgálatba lépett 

 s e szaknál megmaradt egész haláláig, a mely — mint a zalatnai vegyelemző 

 hivatal főnökét — 1903 július 29.-én érte. 150,000 korona névértékű papírok- 

 ban hátrahagyott vagyonát a selmeczbányai bányászati és erd. akadémiának 

 hagyta, hogy abból a bányászati és kohászati hallgatóknak évenként 600 — 800 

 koronás ösztöndíjat létesítsenek. Társulatunknak 1889 óta volt tagja. 



Benes Gyula ny. bányaigazgató 1903 június 30.-áu hunyt el 67 éves 

 korában Budapesten. Benes Prágában született s 1854 — 56 -bau került Magyar- 

 országra a selmeczbányai bányászakadémiára. Ennek elvégzése után Magyar- 



