88 TÁBSITI.ATI Ür.YKK. 



Nevet azonban nem ad neki, minthogy a borbolyai bálnát Kádic Ottokár di'. 

 fogja részletesen leírni s egyúttal véglegesen el is nevezni. 



LóczY Lajos dr. azt a kérdést veti föl : vájjon a bálna úgy van-e kiké- 

 szítve, hogy a tanulmányozásnál az egyes részek hozzáférhetök-e ? 



BócKH János, a Földtani Intézet igazgatója erre azt a felvilágosítást adja, 

 hogy minden egyes rész, csigolya, külön kiszedhető. 



2. Papp Károlt dr. bemutatja Lackner Antal bányamérnök dolgozatát 

 «yl lidzancsdi kmkovandtelcp hámjagcolo(iiui ríszonyoiróU . Kazanesd, Hunyad- 

 vármegyében, a Maros és a Fehér-Körös vízválasztójától északra fekszik, a hol 

 liannadéve a Felsőmagyarországi Bánya- és Kohómtí-Eészvénytársaság több 

 százezer korona költséggel bányaművet létesített, a mely valóságos áldás a kör- 

 nyék szegény oláh lakosaira s egyúttal a magyarságnak is szilárd bástyája. 

 A vidéket diabas, gabbro, quarczporphyr és granodiorit alkotja. Diabasban van 

 az a hatalmas kovand-tömzs, a mely a Tataroja-patak kanyarodásán, mintegy 

 100 méter hosszaságban, 25 méter szélességben és 50 méter mélységig alak- 

 talan, tömött pyritböi áll, a mely 40 — 50"ii ként és 1 — 15"'n rezet tartalmaz. 

 Jelenleg föltárt mennyisége másfél millió métermázsa körül van. A kovaad- 

 tömzs több vészre van szakítva, a melyek a mélység ftlé hol vastagodnak, hol 

 kivékouyodnak. Ezen tömzsöket s müvelésmódjukat Lacknek röviden és sza- 

 batosan írja le, igen szép részletes térképekkel és vázlatokkal érzékítve leírását. 

 Az ismertető végül köszönetet mond a bányatársulat vezérigazgatójának. Hevesi 

 J3isiTZ LAJosnak és igazgatósági tagjának. Veress József bányatanácsosnak azért, 

 hogy a bánya ismertetését megengedték. 



3. LiFFA Aurél ismerteti az első színes nyomású agrogeologiai térképet, 

 az Inkey Béla, Hoeusitzky Henrik és Timkó Imre geológusoktól fölvett magyar- 

 szölgyén — párkány-nánai lapot, mely csak alig néhány napja jelent meg a 

 könyvpiaczon. Összehasonlítja a Duna balparti rész geológiai s talajviszonyait 

 az ö fölvételi területét képező Duna-jobbparti részével. Majd kiemeli a vidék 

 változatos geológiai alkotását s a gazdaközönségre nézve fontos talajviszonyokat 

 s végül az iparilag feldolgozható kőzeteket Miután előadó a szerzők e müvének 

 kiváló becséről számot ad, megemlékezik még a térképet képező magyarázó 

 szövegről s a geológiai tájékoztatóról, a mely utóbbi kizárólag csak a gazda- 

 közönség részére készült, hogy benne a térképre vonatkozó útbaigazításokat 

 találjon. 



Halaváts Gyula a folyókuak a térképen történt kiszínezését fölöslegesnek 

 véli, mert ott a geológus fölvételt nem eszközölt. Ez tehát fehérnek lett volna 

 hagyandó. 



Timkó Imre arra hivatkozik, hogy az agrogeologusnak a folyókkal szo- 

 rosan összefüggő áradmányos talajokat ki kell tüntetnie; másrészt pedig a 

 gazdaközönség — a kinek számára a térkép első sorban készült — könnyebben 

 igazodik el rajta, ha a folyók ki vannak festve. 



LóczY Lajos dr. erre megjegyzi, hogy kívánatos volna kijelölni azt is, 

 hogy a folyók meddig visznek bizonyos anyagot, pl. kavicsot. 



