200 Dt KOCH ANTAL 



SEármazű maradványokat a van DENEDExtöl fölállított Síjiudodoii EhvUi'Jii- 

 töl valóknak tartja. A baltringeni fofíaktól a l'elsöesztergálj'i fog lényege- 

 sen eltér abban, bogy ennek nemcsak hátsó, de mellső szélén is három 

 erős tompa foka van ; míg azoknak mellső széle csak durván rovátkos. 

 E tekintetben sokkal inkább egyezik a mi fogunk a SuEsstöl leírt linzi 

 fogakkal, különösen az 1 a — cl ábráin föltüntetett elszigetelt ép zápfoggal, 

 mely a felső állcsontból való negyedik lehet. Ezeknél a fognak mind a 

 két széle el van látva erős fokokkal, habár a hátsó szélen levők itt is 

 erősebbek; de ugyanezt látjuk a felsőesztergályi fogon is. A linzi fognak 

 két gyökere, a mik a fele tájig össze vannak nőve. csak azon túl válnak 

 széjjel ; sőt egy harmadik gyökérnek nyoma is látható a kettő között. 

 A felsőesztergályi fognál ellenben a két gyökér mindjárt az alapnál szét- 

 válik. Ezt azonban nem lehet faji különbségnek tartani. 



Van Benedek a linzi squalodonra nézve, szemben a leognani alsó 

 mioczénban előforduló Squ. Grateloupi, v. MEv.-fajjal. mint kiváló jelle- 

 get azt emelte volt ki. hogy a linzi fogakon kopás csak a mellső éleken 

 mutatkozik, hogy fokai távolabb állanak egymástól és mind a két élnek 

 fokozottsága egyneműbb. Suess példányain azonliau ezen jellegek nincse- 

 nek kifejezve és így van az a felsőesztergályi fognál is. A linzi squalodon- 

 faj tehát és így a felsőesztergályi is, a leognani Squ. &)'ateloupihez is 

 közel áll. a mint Herm. v. Meyer eredetileg azonosoknak is tartotta őket. 



Kétségtelenül alakra is, nagyságra is a felsőesztergályi fog annyira 

 hasonlít a linzi fajnak {Squ. PJIirliclii. van Ben.) fogaihoz, hogy ha egy- 

 előre a felsőesztergályi maradványok elégtelen volta miatt nem azonosít- 

 hatók is, de más fajról semmiesetre sem lehet szó. 



A linzi homokkő, melyben a Squal. Ehrlichi maradványait kapták, 

 WoLF H. szerint a schlier alatt fekszik, tehát alsó-mediterrán emeletű 

 szintúgy, mint a felsőesztergályi kavicspad is. Linznél is ugyanezen réteg- 

 ben a squalodonon kívül halitherium-maradványokat is kaptak, melyeket 

 H. V. Meyer Halianassa Collinii néven leírt volt. de a mely a Halithe- 

 rium Sc/imz i, Kaup fajjal azonosnak bizonyosodott. Linznél ezeken kívül 

 találtak még: Stenodon lentianus, van Ben. {Balaenodon lenHaaus, 

 H. V. Mey.). a Carcharodoii merjcdodon, Ag.. Lamna sp. és Píjcnodus 

 umbonatus, Münst. fogakat, tehát olyan maradványokat, melyek, a ste- 

 nodont kivéve, a felsőesztergályi kavicsban is előfordulnak. E/5 a közös — 

 egykorú — előfordulás is a mellett szól tehát, hogy a felsőesztergályi squalodon 

 a legnagyobb valószínűséggel azonos a Linznél előforduló Squ. Ehrlichivel. 



Hogy a Felsőesztergálynál talált egyéb kopott csonttöredékek között 

 nem találkoznak-e ezen squalodon-faj vázának egyéb részei is. azt eddigelé 

 nem lehetett még megállapítani. 



