ADATOK AZ ARAGONIT SYMMKTRIÁJÁHOZ. 203 



dül hátrafelé ; míg a fökúp előtt fekvő négy, jóval kisebb mellékkúpocska 

 rendhagyólag feltűnő erősen ellenkező irányban, tehát kifelé hajlik. Ezen 

 okból a korona mellékfokai úgyszólván sugárszerűen szétágaznak, és ezen 

 igen eltérő és feltűnő bélyegére tekintettel el is neveztem a notidanus- 

 fogaknak azt a sajátszerű új formáját, mely egyetlen példányban fekszik 

 előttem. 



ADATOK AZ ARAGONIT SYMMETR1ÁJÍH0Z. 



Dr. Melczer Gusztáv- tói.' 

 (Il-ik tálilával.) 



Az úrvölgyi szép aragoniton végzett geometriai és optikai vizsgála- 

 taimmal' kapcsolatosan nagyszámú kristályra etetési kísérleteket tettem, 

 főkép azért, mivel az újabb időben több szerző ilyen és más megfigyelések 

 alapján kétségbe vonta az aragonit symmetríáját. Mielőtt megfigyeléseimről 

 beszámolnék, röviden összefoglalom az e tái-gyú eddigi kutatások ered- 

 ményeit, részben, mivel a dolog megértéséhez szükséges, részben, mivel 

 ilyen összefoglalást eddig csak F. Westhoff dolgozatában találunk^ s 

 az, doktorátusi értekezés lévén, nehezen hozzáférhető. 



F. Leydolt volt az első, a ki nagyszámú aragonít-kristályt és lemezt 

 étetett.* Kísérleteinek czélja az volt, hogy az iker-kristályok egyéneit etetés- 

 sel biztosan megkülönböztesse s igy azoknak sokszor bonyolódott össze- 

 növési módját felderítse. Az {ÜOI}- {110)- és {OlOj-lapjain előidézett etetési 

 idomokat kissé vázlatosan egy táblán közli ; ez idomok mind megfelel- 

 nek a rombos-holoéderes symmetríának. 



Azóta J. Beckenkamp foglalkozott legtöbbet az aragonit symmetriá- 

 jával. Az oberschaffhauseni strontianit hemimorf kifejlődésétől ösztönöz- 

 tetve a bílin-i aragonítot választotta anyagúi, hogy rajta az aragonit 

 symmetríáját tanulmányozza. Első erre vonatkozó dolgozatában" utal egj' 

 a prizma-lapokon gyakran látható rostozottságra (J. m. VIII. tábla, 5. és 

 6. ábraV a melyből a c-tengely polárossága következik. Közli továbbá 



' Előadta a Földtani Társulat 1904. jamiárius hó 1.3-án tartott szakülésén. 



- Mathem. és Természettud. Értesítő 1903. XXI. 23(1. és Zeitsehrift f. Krystallo- 

 graphie SS, 349. 



■* Untersuchungen über die Krystallstruktur der Glieder der Aragonitgruppe. 

 Inaug. Diss. Univ. Freiburg (Schweiz) 1399. 



* Sitz. Berichte d. math. naturwiss. Klasse der Akad. Wien, 1856. XIX. Ki. 



••> Zeitsehrift f. Krvst. 14, 37.5. 



