204 D' MELCZER GUSZTÁV 



RiNKEL-nek aragoniton végzett pyroelektromossági vizsgálatait, a melyek 

 az ő értelmezése szerint szintén ellenkeznek a holoéderes symmetriával 

 és azután leírja saját etetési kísérleteit, a melyek abból állottak, hogy {001} 

 és (OIO) szerint készített kristálylemezeket rövid ideig körülbelül 20% -os 

 sósavval kezelt. 



A már LETDOLT-közölte rendes idomokon kívül olyanokat is kapott, 

 a melyeknek csőr- vagy tövisszerű csúcsaik vannak ; e csúcsok oly irá- 

 nyúak, hogy a 6-tengely felé néznek. Ez etetési idomokat részletesen nem 

 rajzolja le, hanem (a 10 — 15. ábrán) sémásan előtünteti egy kristályból 

 készített több lemezen való eloszlásukat. Ezen idomok és az előbb közöltek 

 alapján az aragonitot monoklin hemimorfnak tekinti, úgy hogy a a sym- 

 metriatengely es a kristályok ikrek (Olü) és [001] szerint. 



Második e tárgyú dolgozatában* megállapítja a bilín-i aragonit 

 tengeJyarányát, valamint azt, hogy az (121} és {012j lapjai rendes hely- 

 zetűek, míg a {011} |0'.)2] és (031) lapjai a (010) felé hajlanak. Leírja 

 azután újabb etetési vizsgálatainak eredményeit, a melyek szerint a {011} 

 és {110) -lapokon csak oly idomokat kapott, a melyek a romb.-holoéderes 

 symmetriával összhangzásban vannak, de a )0 10) -lapokon bisj'mmetriás 

 idomokon kívül talált olyanokat is, a melyek részben a, részben c szerint 

 asymmetriásak, szintén tövisesek és ezen forma szerint készített vékony 

 lemezek két oldalán ellenkezőleg feküsznek, úgy mint a bázis szerint 

 csiszolt lemezeken megfigyelt tövises idomok. Felhozza még Eener vizs- 

 gálatait, a ki az aragonit oldási viszonyait tanulmányozta** és hangya- 

 savval való kezeléssel csak a rombos-holoéderes symmetriának megfelelő 

 idomokat kapott, de folytatólagos etetéskor a bázison poláris oldási 

 idomokat idézett elő, a melyek csúcsaikkal hol a brachytengely egyik, 

 hol annak másik vége felé irányulnak, hasonlóan az {100}-lapokon a c 

 tengely szerint polárisokat. Azt a jelenséget, hogy ezek a tövises etetési 

 idomok csiszolt lemezek egyik oldalán éppen ellenkező helyzetűek, mint 

 a másikon, enantiopolaritásnak nevezi és az eredményeket összefoglalva 

 mondja, hogy az aragonit-kristályok három tengelye (enantio)-polárÍ8 irány 

 s a három tengelysík ikersík. 



Egy további dolgozatában*** az aragonit symmetriáj át kissé részle- 

 tesebben formulázza, mondván : «A közölt vizsgálataimból levezetendő 

 homogén (egyszerű) aragonit-kristálynak nincsen sem symmetria-síkja, 

 sem symmetria-tengelye, sem sym. -központja, tehát a szokásos elnevezés 

 szerint asymmetriás-hemiéderesnek kellene mondani. De abban tér el egy 

 valóban asymetriás kristálytól, hogy többszörös ikerképződés által geome- 



* Zeitsebrift f. Krystallogr. 10. 241. 

 ** Sitz. Ber. d. math. naturwiss. Klasse d. Akad. Wien. 18S.5. XCI. 710. 

 *** Zeitschrift f. Kryst. ÍO, 101. 



