ADATOK AZ ARAÖONIT SYMMETEIÁJÁHOZ. 'á05 



triailag és optikailag a rombos-holoedriának megfelelő kiképzödésü. A fent 

 nevezett symmetria-elemek (sík, tengely, centrum) tehát nem elegendők 

 egy kristályosztály meghatározására. Az egyszerű aragonit-kristályt 

 rombos-ogdoéderesnek kell nevezni. i> — E dolgozatában mondja továbbá, 

 hogy ezen említett etetési idomok tövisei nem állhatnak összefüggésben 

 a kristályokban esetleg jelenlevő csatornákkal, mert ilyeneket nem figyelt 

 meg. Már ezen dolgozatának egy passzusából kitűnik, hogy (az aragoniton 

 és baryton való megfigj'elései alapján) a rombos-holoéderes kristályokat 

 íUtalábaii ikreknek tekinti és ezt egy későbbi dolgozatában ' határozot- 

 tabban formulázza. Azokat a kristályrészleteket, a melyeken poláris etetési 

 idomok nincsenek, úgy magyarázza, hogy azokban az ikerképződés a 

 három, vagy legalább két véglap szerint oly gyakran ismétlődik, hogy az 

 egyes egységes részletek már nem vehetők külön észre. E dolgozatában 

 BeckenivAMp új vizsgálati adatokat nem hoz, hanem reflektál Veenadsky. 

 Viola és Westhoff dolgozataira, a kik e közben szintén foglalkoztak az 

 aragonit struktúrájával. Vern.ujsky- kálisalétromon való megfigyelések 

 és Beckenkamp észleletei alapján rombos-hemimorfnak mondja az arago- 

 nitot (h = a hemimorf tengelyi Szerinte azok az etetési idomok, a melyek 

 a rombos-hemimorfiával nem egyeznek meg, csatornáeskákra vezethetők 

 vissza, a melyek csúszási lapoktól eredhetnek ([110} és |01 1}). Viola^ 

 szicziliai fehér aragoniton a rombos-holoédriának megfelelő etetési ido- 

 mokat talált, de kékes átlátszó kristályokon a prizma-lapokon olyan ter- 

 mészetes etetési idomokat, a melyek a bázis felé csúcsosak, tehát az [lOOj 

 szerint symmetriásak. Ez etetési idomokat táblnján a 10. ábrában rajzolja 

 sematikusan és belőlük, valamint azon feltevésből, hogy az aragonit 

 struktúrája a calcitéból polj'merisatio által jön létre, következteti, hogy 

 az aragonit monoklin holoéderes, úgy hogy (OlO] a symmetriasik. 



Westhoff* — úgy mint Beckenkamp — bilin-i aragouitot vizsgált, 

 továbbá úrvölgyit, daxit és szicziliait, úgy hogy az ezekből {OOl] és (010} 

 szerint csiszolt lemezeket Vs és Va norm. sósavval étette. A rombos- 

 holoédriának megfelelő számos rendes etetési idomokon kívül ő is talált 

 anomalisakat és ezeket részletesen le is rajzolja. Ez idomok néhánynak 

 (J. m. II. tábla n — o) kivételével mind csúcsosak, azaz, az etetési gödröcs- 

 kék legmélyebb részéből tövisszerű rövid nyúlvány indul ki és pedig talált 

 ezek között olyanokat, a melyeknél ezen nyúlvány a h tengely felé néz 

 (makropolárisok), a melyeknél az a tengely felé néz (brachypolárisok) és 

 szabálytalanabb kifejezésűeket, a melyek csúcsa csak nagyjából a /> tengely 



' Zeitschrift f. Kryst. 30, .5.0. 



- Bulletin de la Soc. Nat. de Moscou 1897. 



3 Zeitschrift f. Kryst. 2S, 225. 



* I. m. 



Földtani Közlüny. .YXA7V. küí. JOO'i. 14 



