ADAIUK AZ AKAGONIT SYMMKTRIÁJÁHOZ. 209 



Ételéft léiiaavval. Kénsavval a prizmalapokon ugyanoly formájú 

 etetési gödröcskéket kaptam, mint sósavval, csakhogy rajtuk a prizma- 

 lapok erösebben vannak kifejlődve, mint a többi etetési lapocskák (17. és 

 18. ábra). A bázist a kénsav úgy támadja meg, hogy az előálló gödröcs- 

 kék igen aprók és sűrűk, úgy hogy alakjuk nem vehető jól ki. 



Eletén Itanijijasain'al. Az etetési gödröcskék formájukat tekintve 

 ugyanazok, mint az előbbiek (19— 23. ábra), a főeltérés az, hogy a bázison 

 keletkező gödröcskék alkotó lapjai többnyire átgörbülnek egymásba, úgy 

 hogy kombináczió élük csak gyengén van kifejlődve. Mindezen idomok 

 symmetriája kétségtelen, csupán egy kristályon leltem a bázison egy 

 helyen olyanokat is, a melyeknek félregörbült hegye van (24. és 25. ábra), 

 de a bázis e részében természetes etetés jelei is jól láthatók; közel a felü- 

 lethez az rt, tengelylyel egyközes hosszú csatornák; a bázis többi részén 

 az idomok egyesek, élesek és szokott symmetriájuak. 



Etetés eczetsavval. Az eczetsav valamivel lassabban támadja meg 

 az aragonitot, mint az előbb emiitett savak ; az etetés időtartama pl. 

 30°o-os eczetsavval 10 — 20 perez, míg hangyasavval csak 1-3'. kónsav- 

 val és sósavval még kevesebb. A bázison előidézett etetési gödröcskék a 

 26 — 28. ábrában vannak feltüntetve, körvonalaik nem élesek és gyakran 

 többszörösek (28. ábra), találni olyat is, amely már gyengén lapocskákra 

 di£ferencziálódott (27. ábra). A gödröcskék többnyire tele vannak apró 

 szemecskékkel (calciumacetat?). E gödröcskék bisymmetriája azonban a 

 gyenge konturák daczára jól kifejlett. A prizmalapokon kapott etetési 

 gödröcskéket a 29 35. ábra adja vissza, legsekélyebbek a 29. és 30. 

 ábrában megrajzoltak. Leginkább a gyengén étetett kristályokon fordulnak 

 elő, tehát a kezdeti stádiumot fejezik ki. E monosymmetriás idomokon 

 kívül több kristályon, és pedig hosszabb ideig savval kezelt kristályokon, 

 asymmetriásokat is találtam (36 — 40. ábra), a melyek kétségtelenül az 

 említett sekély idomokból fejlődnek és általában véve igen szabálytalanok. 

 Helyenként nagyobb számmal vannak, úgy hogy egy-egy csoportban az 

 oldali nyúlványok egy irányba néznek, de vannak köztük ellenkező állá- 

 súak is és olyan is akad, a melynek jobb és bal nyúlványa is van. Némely 

 prizmalapon alig egy-két ilyen asymmetriás idomot látni ; van olyan 

 is, a melyen teljesen hiányzanak. Ez a körülmény, valamint változatos, 

 szabálytalan kiképződésük és a bázison levők bisymmetriás volta és az, 

 hogy minden bizonynyal a sekély monosymmetriás gödröcskékből fejlőd- 

 nek, mutatja, hogy ez idomok rendellenesek, vagyis hogy a symmetria 

 megállapítása szempontjából nem vehetők tekintetbe. 



Osszefogtatás. Mint az előbbeniekből kitűnik, a megvizsgált kristá- 

 lyokon nagy többséggel uralkodnak azok az etetési gödröcskék, a melyek 

 legelső kifejlődésüktől kezdve a rombos-holoédriának felelnek meg ; a 



