212 D' MELCZEK GUSZTÁV 



DEscLOiZEAUx-nak köszönhetünk a libetheuit optikájára vonatkozó 

 néhány adatot.'*' a libetheuitet rombosuak találta s az első és a máso- 

 dik közéi^vonalra körülbelöl merőlegesen készített két lemezen mérte az 

 opt. tengelyek szögét olajban, vörös, sárga és kék fénvsugarakban s ebből 

 kiszámította az opt. tengelyek valódi szögének és e középtörésmutatónak 

 közelítő értékét. 



A fentiekből látható, hogy a libethenit symmetriaja nincsen meg pon- 

 tosan megállapítva. A kézikönyvek rombosnak adják és Rose tengelyará- 

 nyát közlik, de részben utalnak Schrauf dolgozatára. Én a kérdést ipar- 

 kodtam tisztázni egyrészt azzal, hogy lehetőleg kicsiny, jó kifejlödésű 

 kristályokat mértem, másrészt etetéssel, a mely módszer tudvalevőleg igen 

 alkalmas a symmetria fokának megállapítására. Kevésbé alkalmas a jelen 

 esetben az opt. vizsgálat, egyrészt mivel ilyen kicsiny kristályokból pon- 

 tosan orientált lemezek készítése bajos dolog, másrészt mivel ilyen erősen 

 színezett anyagon a förezgési irányok megállapítása csak tetemes beállí- 

 tási hibahatárok közt lehetséges. A vizsgálat anyagát több stufa képezte 

 és pedig egy uráli (Nisne Tagilszk) és egy cornwalli (Wheal Phönixi, a 

 melyeket vétel titján szereztem, (a kiválogatásra küldött stufák közül mind- 

 össze csak e kettőn voltak mérésre alkalmas kristályok), továbbá több libet- 

 bányai szép stufa, a melyeket részben dr. Schafaezik Ferencz fögeologus 

 úrnak, részben dr. F. Bebwerth és dr. R. Köchlin uraknak (wieni Hof- 

 museum) köszönhetek. Legyen szabad e helyen is a nevezett uraknak ezen 

 szé}) anyagnak vizsgálati czélra való átengedéseért őszinte köszönetet 

 mondanom, valamint dr. Keenner József udv. tanácsos, egyet, tanár úr- 

 nak, a miért e vizsgálatot az egyetemi ásványtani intézetben végezhettem. 



Symmetria. Ha a libethenit tényleg monoklin, akkor előre várható, 

 hogy a legapróbb kristályokon ez a symmetria részleges ikerképzödés nél- 

 kül is ki van fejlődve, úgy hogy a mért szögértékek a Schrauf tengely- 

 arányából számoltakkal meg fognak egyezni, vagy legalább azok körül 

 csoportosulni. Nevezetesen — Schrauf betűit használva — eltérést kell 

 tapasztalni az jííö és Me. valamint az .s.s és tra szögek közt és pedig e lap- 

 szögek, az ő alapértékeiből számolva, a következők : 



em = (110):(101)z 66 33' 

 eM=nH>):(10T)^- 66 59'.2 



SS =(lll):(lTl) = 88 14 



<7<7 = (llT):(lTn S'.» 14 



* Annál, des Mines 1S5S. XIV. 4IG és Nouv. recb. 1867. 73. 



