514 D! MELCZEU GUSZTÁV 



Kétségtelen tehát, hogy a szögértékek szerint a libethenit a roiiihos 

 rendszerbe tartozik és pedig tekintettel a lapok kifejlődésére, a holoéderes 

 osztályba. 



A rombos symmetria visszatükröződik az (//-lapok említett viczinális 

 formáinak kifejlődésében is ; ugyanis hat kristályon e viczinális lapok haj- 

 lása a szomszédos ///-laphoz : 



(110) -.vic (110) (riO):vic (iTO) 



1. 8Z. krist. 50' 60' 



4. (' " 61 62 '/a 



9 35 33 



22. " <i 50 56 ''2 



24. « " 59'/» 48 ',2 



27. « « ¥)' -2 41 Va. 



Ez eredménnyel összhangzásban áll az etetési kisérletek eredménye ; 

 ugyanis higított salétromsavval * i'-nyi kezelés után, a 41. ábrában előtün- 

 tetett etetési gödröcskéket kaptam, a melyek monosymmetriája és eloszlása 

 szintén mutatja, hogy a libethenit a rombos rendszer holoéderes osztá- 

 lyába tartozik. 



Habitus, formák és tengelyarány. A libethenit állandó két priz- 

 más formájának kifejlődése szerint e szerint oszlopos, oktaéder-szerű és 

 //) szerint rövidoszlopos kristályokat lehet megkülönböztetni (42 — 45. 

 ábra). E két prizmán kívül, különösen a libetbányai nagyobb kristályokon 

 elég gyakori az .s [11 1}, továbbá igen keskeny (45. ábra) lapokkal cl {101) 

 a (lOO) és b (OlO). Végre ugyancsak igen keskeny csíkok alakjában két 

 cornwalli kristályon még a következő két prizmát állapítottam meg : 

 {320} és {650}, a melyek a libethenitre nézve ujak, az ezekre vonatkozó- 

 lag mért és számított szögek : 



mérve Kr. számolva 



(110): (320): 11° 15' 2 11 12^4 



— :(650): 5 3 Vs 1 5 10 V* 



A tengelyarány megállapítása végett nagyszámú kristályon mértem 

 az rt/»í = (110):(lT0), ee = (011):(0Tl), .ss = (11 1) : (iTl) és ss = (111): 

 (llT) lapszögeket (1. — 21. libetbányai, 22.-24. uráli, 25.-27. cornwalli 

 kristályok) : 



