232 U', LÖRENTHEY IMRB 



alapján borbolyai öebálnánkat új speciesnek tartom a mesocetus-nem ke- 

 retén belül és mint Magyarország legszebb palaeontologiai leletét, Mcso- 

 cettis Hu)iga7'icus néven vezetem be az őslénytani irodalomba. 



A RÁKdSSZENTMIHÁLYI SASHALOM KAVICSAINAK KORÁRÓL. 



Dr. LÖEENTHET íMEÉtÖl.* 



Evek óta ismerem a rákos-szentmihályí kavicsbányákat s minden 

 nyáron többször meglátogattam azokat és feltűnt, hogy bár az itteni kavi- 

 csokat levantei korúaknak taitják,** bennük mégsem találtak sem imifito- 

 dont, sem a Quercinium Staubi, Felixí. Feltűnt továbbá a rétegek erős 

 dőlése — 20 — 30'^ — a mire különben először Schmidt tanár figyel- 

 meztetett.*** Ez a dőlés annyival inkább feltűnő, mivel a szentlörinczi 

 plioczén kavics vízszintes településű. Miután azonban a Budapest kör- 

 nyéki kövületes rétegek tanulmányozásával vagyok állandóan elfoglalva, 

 hogy igy a nap-nap után előkerülő kincseket az elkallódástól megóvjam 

 s a tudomány számára megmentsem ; természetszerűleg e kavicsokkal rész- 

 letesebben nem foglalkoztam. Ujabban Cholnoky barátom e kavicsokat 

 geographiai szempontból kezdette tanulmányozni s a következő levelet 

 intézte hozzám : 



«Semsey Andob úr szíves támogatásával, tudod, hogy az Alföld tudo- 

 mányos tanulmányozásával foglalkozom. Eleddig a homokos terűletekre 

 fordítottam legfőbb figyelmemet, de most egyéb kérdések is szőnyegre 

 kerültek. így különösen nagyon érdekel a Duna mederváltozásainak 

 kérdése a plioczén óta. Ez az oka, hogy kisétáltam Rákosszentmihály 

 felé, hogy ott a régi Duna állítólagos partjait keressem. Itt csak mel- 

 lékesen jegyzem meg, hogy a mastodon-kavicsot nem tartom igazi 

 nagy-folyami kavicsnak, mert szemei nagyon gömbölyűek. Inkább idő- 

 szakos vízmosások hordhatták azt össze valami régibb kavicsokból. 



A fődolog azonban nem ez. A diluviális Duna partjainak úgy az 

 irodalom, mint minden józan megfontolás szerint itt kellene lenni, a 

 fővárostól keletre eső, első halmok lábánál. A Dunától ugyanis egészen 



* Előadta a magyai'honi Földtani Társulat 1903 deczember hó 2-án tartott 

 szakülésén. 



** Dr. ScHAFARZiK Ferencz. Budapest és Szt.-Endre vidéke 15. zóna, XX. 

 rovat jelű lajj (1:75000). (Magyarázatok a niagy. korona országainak részletes 

 földtani térképéhez. 1902.) 



*** Czinkota geológiai viszonyairól. (Földtani Közlöny. XXIII. kötet. 341. 

 lap.l 1893. 



