A RÁKOSSZENTMIHÁLY! SASHALOM KAVICSAINAK KORÁRÓL. 233 



eddig, a Szentmihály, Csömör és Fóth vidéki halmokig, semmiféle 

 nyoma sincs. Egyedül a főváros beépített területének talajából került ki 

 kavics (a Kertész-utczában) de hisz tudjuk, hogy a Nagy-körút vonalán 

 régi Duna-meder húzódik végig, a mely a legkeletibb lehetett az össze- 

 sek között. Innen keletre nyoma sincs a kavicsnak. Sem a mostani 

 Baross-téri csatornavájás, sem a Földtani Intézet körüli mély földmun- 

 ák készítése alkalmával nem került elő kavics, hanem csakis futó- 

 homok, zsombék és törmelék. Igen czélszerűnek mutatkozik e czélból 

 a Rákosszentmihály község határában emelkedő Sashalom nyugati 

 lábát tanulmányozni, körülbelül a Rákos-kastély táján. Találtam is 

 itt igen jó feltárásokat, mert utakat vágtak mélyen bele a laza fel- 

 színi anyagba s napvilágra került a halom egész délnyugati lábának 

 szerkezete. 



Fenn a felszínen kavicsos homok van vékony rétegben. A kavics 

 nem települt ebbe vízszintesen, hanem sajátságos zsákokban, mintegy 

 árok kitöltésekben, a melyekről most nem irok, bár igen érdekes dol- 

 gok. A zsákos kavics és homok alatt agyagos, földnemű rétegek követ- 

 keznek, minden kövület nélkül. Ezek a változatos, itt-ott összeránczoló- 

 dott rétegek sokkal régiebbeknek látszanak, hogy sem a Dunával lehetne 

 őket összefüggésbe hozni. Sem petrographiai tekintetben, sem korukat 

 illetőleg nem tudtam megállapodásra jutni. Ez a sajátságos anyag discor- 

 dansan települ rá arra a kemény kavicsra, a melyet a vidék geológiai 

 térképe mastodon-kavicsnak jegyez. 



Kemény, pados konglomerát ez helyenkint, a melyben határozott, 

 félreismerhetetlen vetődések vannak. Változó, 20 — 30" -u, déli dőlésben 

 áU ez a rétegzett kavics, mindenütt a hol fel van tárva, különösen fenn 

 a Sashalom kavicsbányáiban, ügy a rétegek üde, szürkés színe, mint a 

 kemény konglomerát-padok, valamint a jelentékeny törések és vetődé- 

 sek, a melyek közül különösen szépet lehet látni a Rákos-kastély mö- 

 gött, azt tanúsítják, hogy ezek a kavicsok régiebbek, mint a levantei 

 kor s talán a halom túlsó lábánál felbukó alsó mediterrán-rétegekkel 

 állnak összefüggésben. 



Oly érdekes ez a kérdés, különösen a miatt, hogy ez az egy mastodon- 

 kavicsnak jelzett folt messze kívül esik a többi, ugyanilyen kavicsnak 

 jelzett területek rónáján, hogy érdemes volna vele behatóbban foglal- 

 kozni s az itt látható jó feltárásokban kövületek alapján meghatározni 

 a felbukkanó rétegek korát." 



Ezek után többször kirándultam Cholnoky barátommal is, s meg- 

 kezdettem az anyag- és adatgyűjtést. A kirándulásokon tett megfigyelések 

 mindig jobban megérlelték bennem is azt a tudatot, hogy a rákosszent- 

 mihályi Sashalom kavicsbányáiban föltárt kavicsok legalább javarészben 



