Ü34 !>■: LÖRENTHEY IMRE 



régebbiek, mint azok a plioczén mastodon-kavicsok, melyekkel újabban 

 azonosítani szeretik. 



Mielőtt megfigyeléseimre és az azokból levonható következtetéseknek 

 megbeszélésére térnék át röviden e kavicsokra vonatkozó ismereteknek 

 fejlődésére akarok kitérni. 



Szabó József volt az első 1858-ban,' a ki a Budapest környékén 

 Soroksárnál, PuszlaszenHörinrzet), Kőbányán, Csömörön előjövő traehyt- 

 tartalmú kavicsot (a « felső mediterrani trachytnélküliu-vel szemben) a neo- 

 gén rétegek legfiatalabbjának tartja. 



A tíz évvel később (1868) megalakult földtani intézetnek elsőként 

 kiadott Budapest környékének geológiai térképén (1 : 144.000j már (mind- 

 két kiadásban) diluviálisnak van feltüntetve. Inkey Béla " az első, a ki 

 kimondja, hogy helyes volna a földtani intézet ilyetén eljárása a szent- 

 lőrinczi kavicsot illetőleg, « ha a mélyebben fekvő hatalmas kaviesüledéket 

 nem zavarjuk össze a felszín kavicsával". 



Inkey a szentlörinczi kavicsoknak az alsó zömét, a belőle kikerült 

 állati maradványok révén (Mustodon Borsoni, Kayser, Mastodon ari'er- 

 nensis, Cz. és Zah.) felső-plioczén korúnak (tracziai emelet) tartja ; a felső 

 agyagos, humuszos részét pedig diluviálisnak. (A zsákos, zavart, gyűrt 

 kavicsokat nem különíti el az alatta lévő zavartalanul települőtől.) 



Halaváts Gyula ^ a rákoskeresztúri és pusztaszentlörinczi kavicso- 

 kat levantei kavicsoknak mondja és pedig épen úgy, mint Inkey a gyűrött 

 kavicsokat sem különítve el az alsó zavartalanul települt kavicstól, sőt 

 a mint mondja, nem tartja valószínűtlennek, hogy a kavics fölötti homok 

 alsóbb része még a levantei tóban ülepedett le. Ugyancsak Halaváts * 

 a mastodon-tartalmú kavicsoknak Eákoskeresztúr, Pusztaszentlőrincz stb. 

 környékén való előfordulásáról szólva azt mondja, hogy e kavicslerako- 

 dásnak folytatása: "Dr. Schafarzik Fekencz szíves közlése szerint E felé, 

 Pusztaszentmihálynál, Czinkotánál és Csömörnél is megvan ». 



így került a legújabban kiadott, reambulált Budapest geológiai tér- 

 képére a rákosszentmihályi kavicsbányák kavicsa a levantei mastodon- 

 kavicsok közé. 



E történeti rész előrebocsátása után, rátérek tulajdonképeni tár- 

 gyamra, e kavicsok korának megáUapitására. 



Az anyag- és adatgyűjtés alapján kitűnt, hogy a plioczén kavics 



^ Pest-Buda környékének földtani leírása. 23. lap. 



' Puszta-Szt.-Lőrincz (Pest m.) vidékének talajtérkópezése. (A m, kir. föld- 

 tani intézet évkönyve. X. köt. 58. lap.) 



' Az Alföld Duna-Tisza közötti részének földtani viszonyai. (A m. kir. föld- 

 tani intézet évkönyve. XI. köt. 112. lap.) 1895. 



* «A Budapest vidéki kavicsok kora» (Földtani Közlöny. XXVIII. köt. 291. 

 lap.) 1898. 



