A UÁKOSSZENTJIIIIÁLYI SASHALOM KAVICSAINAK KOEÁRÓL. 235 



vízszintes településű, nagyjából vöröses rétegeket fo;-mál. Az egyes kavics 

 igen görgetett, legömbölyített kerekded, igen sok (különösen a felsőbb 

 rétegekben) mészszel van bekérgezve, az ökölnagyságot nem igen haladja 

 meg s csak a bennök levő mállott andesit-görgetegek szoktak fejnagy- 

 ságúak, vagy ennél nagyobbak lenni. E kavicsok paddá nem czemente- 

 ződnek össze. Ezzel szemben a rákosszeutmihályi kavics nem vízszintes 

 településű, hanem 20 — 30 fokkal délfelé dől. A kavics anyaga itt is leg- 

 nagyobb részben fehér, sárgás rózsazsin quarczkavicsból, kevés palás 

 quarczitból, szaruköből, amphibol-palákból, gránit és gnajszból áll. Mál- 

 lott andesit csak elvétve van benne. A kavics általában elég finom szemű, 

 szögletes, az élein lekerekített; itt azonban már sok fejnagyságú kavics is 

 van különösen a felső rétegekben. A kavicsok nincsenek mészszel bekér- 

 gezve. A kavicstömegben 1 — 3 m. vastag meszes kötőanyaggal összecze- 

 mentezett konglomerat padok vannak, melyek a tarnóczi alsó-mediterran 

 konglomerat-padokra rendkívül emlékeztetnek. A legdélibb kavicsbányá- 

 ban néhány kb. ^, i méteres konglomeratpad váltakozik hasonló vastagságú 

 lazakavicscsal. A kavicspadok színe általában szürkének mondható a 

 plioczén vöröses kavicsokkal szemben. 



A községnek azelőtt « József föherczeg telep »-nek nevezett DNy-i 

 részében, a Batthyány-utcza 190. számú ház udvarán, a legdélibb kavics- 

 bányától kb. 200 méterrel délnyugatra, 8 m. mély kutat ásattam, mely 

 kb. To m. humuszt, l'5m. agyagos kavicsot és 5 m. vastag fehér rhyolith 

 tufát tárt föl. A kútásó állítása szerint a 7 méterből való az a majdnem 

 félméter átmérőjű gömbhéjas elválású nrhyolithtufai) gömb, melyet a bu- 

 dapest tud. egyetem geológiai és palaeontologiai múzeumának ajándékoz- 

 tam. Különben az innen DNy felé ásott kutak legtöbbjéből kerültek ki 

 ilyen gömbök. Innen K-re is a humusz és kavics réteg alatt, a kutakban 

 tetemes vastagságú rhyolithtufa van. A rákosfalvi vásártéren, a Kerepesi- 

 út D-i oldalán, 1904 tavaszán kutat fúrtak, melyben 1"20 m. humusz, 

 1"50 m. sárgás homok és kavics, 9 m. andesittufa, andesit kavicscsal és 

 ez alatt kb. 40 m.-ig kékes agyagos homok, majd agyagos zöldes quarcz- 

 homok volt. 



A legtanulságosabb föltárások akkor létesültek, mikor a Rákos-kas- 

 tély és a mellette lévő « sárga csikó » megetti telkeket parczellázták s a 

 dombos térszínen néhány, egymást derékszögben metsző bevágást készí- 

 tettek. Én a munkálatokról nem tudtam, később pedig a befejezett mun- 

 kát látva, a simán lemetszett meszes patinával bevont falon nem sokat 

 figyelhettem meg. Csak legújabban, midőn a lemetszett fal mindenfelé 

 kezdett mállani, omladozni, lehetett a rétegeket jól látni s tanulmányozni. 

 Most kitűnt, hogy a bemetszések javarészt fehér « rhyolithtufa »-ba vannak 

 mélyesztve. A fehér rhyolithtufának a dőlése átlag 5° délfelé, míg a csa- 

 pása 6° nyugatra. A tufarétegek több méter vastagon vannak föltárva s 



