236 r>' LÖRENTHEY IMRE 



Úgy igen jól látni, hogy finom, aprón töredezett, gyűrött palás hamu és 

 durva horzsaköves lapilli rétegek váltakoznak. 



Majd ezek közé apró gömbded andesit darabokból álló tufa települ, 

 mely helyenként fluviatilis rétegzésü, hullámos, majd helyenként lencse- 

 szerüen kiékülö. 



A tufák bombái és lapillii mind olyan pyroxén-andesitek (daczittal), 

 melyek — Schafarzik dr. a Cserhát legalaposabb ismerőjének állítása 

 szerint — a Cserhátban is megvannak. De megvannak a közbeeső terüle- 

 ten Mogyoród és Fóth környékén is. Ezzel szemben a mélyebben fekvő 

 kavics felső rétegeiben elszórva előforduló mállott andesit kavicsok Scha- 

 FAEziK dr. szíves közlése szerint nem a Cserhátból valók, hanem régebbi 

 vulkáni működés termékei. 



Igen jól látni itt e bemetszésekben föltárt fehér rhyolithos tufaréte- 

 geknek és a Eákos-kastély megetti (abban hagyott) kavicsbánya konglo- 

 merátpadjainak egymáshoz való viszonyát is, melyből kitűnik, hogy a 

 Sashalom kavics- és konglomerát-padjai a rhyolithos tufáknál régebbiek, 

 melyekről pedig tudjuk, hogy vidékünkön az alsó- és felsőmediterrán 

 korszak határán törtek föl. 



E pontot Cholnoky Jenő dr. és Schafabzik Ferencz dr. társaságában 

 is meglátogattam, hogy e kavicsnak a plioczénnél régibb korát demonstrál- 

 jam s a régi nézet tarthatatlanságát megvitassuk. Azonban úgy látszik 

 félreértettük egymást, mivel Schafarzik a "Budapest és Szt. -Endre vi- 

 déke 15. zóna XX. rovat jelű lap» magyarázó szövegében az 54. lajjon 

 ezt írja: 



(lEzen pontot Cholnoky Jenő és Lörenthey Imre urak társaságában 

 látogattam meg, a mikor is a vidék általános geológiai viszonyait szem 

 előtt tartva, abban a véleményben történt a megállapodás, hogy az alsó, 

 dűlt helyzetben lévő kavics levantei korú, míg a fölötte lévő horzsaköves 

 réteg már diluviális korú lehet. » 



Én eleitől fogva kétkedve fogadtam ez andesittufának átmosott dilu- 

 viális voltát, mert ha másodlagos fekvőhelyen lenne, akkor a fajsúly sze- 

 rint egészen másként helyeződtek volna az alkatrészek, s más anyag is 

 sok lenne belé mosva mint zárvány. Még jobban meggyőződtem arról, 

 hogy e tufák eredeti települési kelyökön vannak, midőn e bemetszésekben 

 föltárt, lefaragott oldalak újabban kezdettek kimállani s a rétegek egymás- 

 tól elkülönülni. 



Hogy e rákosszentmihályi fehér rhyolithos tufák nem másodlagos 

 fevöhelyen lévők és nem diluviálisak — a mit együttes kirándulásunkon 

 különben Lóczr prof. is megerősített — legjobban bizonyítja az, hogy 2 kilo- 

 méterrel délre dEákosn vasútállomás ós a körvasút között, a királyvágány 

 lefektetése alkalmával készített lemetszésben, a lajtamész alatt ugyanezt 



