A KAKOSSZENTMIHALYI SASHALOM KAVICSAINAK KORÁÉUL. 



237 



a fehér rhyolithtufát találtam föltárva,* mely itt is mint Rákosszentmihá- 

 lyon, kevés fokkal dől délfelé. 



Miután Rákosszentmihályon a fehér rhyolithtufát (6.) a fekvő réte- 

 gével találtam (7.) Rákoson lagyanilyen kifejlődésben ugyanazzal a dőlés- 

 sel és csapással a lajtamész alatt (5.), a közbeeső területen pedig a Király- 

 hegyen ugyancsak megtaláltam, világos, hogy ezek egy rétegsorozatnak 

 közvetlenül egymásra fekvő rétegei. Különben Schafaezik dr.-nak a Cser- 

 hát pyroxén andesitjeiröl irott munkájában a 301. lapon is ezt olvashatni : 

 <ia fehér rhyolithtufa nyomai ugyanis megvannak még a czinkotai út mel- 

 letti Rákos-kastélytól DDK-re fekvő Királyhegyen is a futó homok 

 alatt, a hol helyzeténél fogva a rákosi lajtamész feküjébe 

 esik". (Ugyanezt mondja a 316. lapon.) Azóta (1892 óta) ez utóbbi föl- 

 tevését beigazolták a Rákos állomás körüli újabb bemetszések, föltárások. 

 A rétegeknek egymáshoz való viszonya a legjobban látható a mellékelt 

 (I) szelvényen, melynél a hosszaság aránya 1 : 25000-hez, a magasságé 

 pedig 1 : 2000-hez. A rákosszentmihályi Sashalomtól délre tehát kb. 2 km. 

 széles övben van meg- a fehér rhyolithtufa az alluvium alatt. 



I. szelvény. 1. Alhiviuru. 3. Pannóniai agyag és homok. 4. Szarmata mész. 5. Lajta 

 mészkő. 6. Rhyolittufa. 7. Alsó mediterrán konglomerát. 



Területünkhöz közel Göd környékén és a fóthi Előrmájon szintén 

 hatalmasan ki vannak ez alsó-mediterrán korú (irhyolithtufák» fejlődve, 

 melyekről Schafaezik dr. a budapesti térképlap magyarázó szövegében ezt 

 írja (45. 1.) «Anyaga legjobban tanulmányozható a váczi püspökség (fóthi) 

 kőbányájában, a hol konstatálható volt, hogy tulajdonképen tajtköves 

 biotitdaezittufa, mely helyenként ágyúgolyó nagyságú me- 

 szes kötőszerű konkrecziókká áll össze.* Tehát teljesen olyan 

 kifejlődésű itt is, mint Rákosszentmihályon, sőt még a rétegek dőlési iránya 



* Budapest környékének HJ02-b8n megjelent (reambnlált) újabbi kiadásához 

 irott magyarázó szövegben Halaváts Gy. (dBudapest és Tétény vidéken 16. zóna 

 XX, rovat jelű lap) a rhyolittufát nem említi. 



Földtani Közlöny. XXXIV. köt. 190'i. 



16 



