A RAKOSBZENTMIHALYI SASHALOM KAVICSAINAK KOBAROL. 



239 



megyében, a hol felül szintén konglomerátpadok vannak* s alul fino- 

 mabb homokrétegek. 



Eákosszentmihálynak a keleti szólén, az Almásy Pál-telepen, a volt 

 SoHossBERGER-féle kavicsbányákban, s innen egészen a kerepesi ország- 

 útig — a Sóspatak jobb oldalán — nagy darabon föl van tárva az alsó- 

 mediterrán kavics, a mint ez Sohmidt nyomán az újabban kiadott Buda- 

 pest térképén is föl van tüntetve. Itt a szántóföldeken is hevernek a ki- 

 szántott kövületek ostrerík és anomiák, melyek a bányákban nagy mennyi- 

 ségben gyűjthetők a Pecteyi (Chlaniys) praescabnusculus. FoNT.-al együtt. 



Eybáe tanár és üjváet Ignácz orvos urak voltak szívesek nekem 

 kövült fát és négy darab czápafogat adni, melyek a volt Schossberger-féle 

 bányából valók. Ezek között van: 



Oxyrinna xyphodon, Nötl. [íi,astalis, Ag. 3 példány) 



« Deaoríi, Ag. (1 példány) és 

 Lamna (Odontaspis) cuspidata. Ag. (1 drb.) 



A Sós-patak vagy Szilas-völgyének mentén, a mint azt a Schoss- 

 BEEGER-féle kavicsbányában jól látni, 1 — 1"5 m. vastag diluviális (zsákos) 

 kavics telepszik az alsó-mediterráni kavicsra. Ez Sohmidt térképén helye- 

 sen van diluviálisnak föltüntetve,** míg a Földtani Intézet újabb térképén 

 hibásan levantei mastodon-kavicsnak van jelezve. 



Hogy a települési viszonyokat könnyebben szemlélhetövé tegyem, a 

 következő (11.) szelvényt mellékelem, melyen a hosszúsági arány 1 : 25000, 

 míg a magassági 1 : 2000. 



Eákos völgy 



t4 Sós p. völgye 



^R.(0./ 



II. szelvény. 1. Alluvium. 2. Dihivialis zsákos kavics 

 íiterrán konglomerát. S. Alsó 



Rhyolittufa. 7. Alsó me- 

 mediterrán kavics és homok. Pecten prae.scahriuíi- 

 culua, FoNT.-al. 



Természetes, hogy olyan durva kavics-képződményben, mint a sas- 

 halmi kavicsbányák anyaga, a kövületek ritkák s a mik előjönnek, azok 



* KocH Antal : Tariiócz Nó^rádruegyéLien, mint kövült czápafogaknak új 

 gazdag lelőhelye. (Földtani Közlöny. XXXIII. köt. 1903. 23. lap.l 



** Czinkota geológiai viszonyairól. (Földtani Közlöny. XXIII. kötet. 339. lap 

 és tárkép. 18931. 



16* 



