í!40 D' LÖBENTHEY IMIJE 



is töredékesek s kopottak. Az egyes példányokat pedig nagyon nehéz a 

 konglomerátból kiszabadítani. Én egy pectennek és egy flabelhiiunak a 

 töredékét, majd Lóczy egy kirándulásunk alkalmával egy elég szép flabel- 

 ln.m példányt gyűjtött, melyek azonban a kiszabadításnál összetöredeztek. 

 Ezek bemosva nem lehetnek (mint azt némelyek eleinte hitték), mivel 

 flabellumok az egész környék terczierjéböl ismeretlenek, míg itt úgy lát- 

 szik ezek a leggyakoriabbak. Ujabbi értesülésem szerint régebben nagy, 

 vastaghéjjú kagylókat (ostreák) találtak benne. Meg vagyok róla győződve, 

 hogy a további gyűjtéseim több érdekes alakot fognak még eredményezni- 

 Különben Schmidx Czinkota környékének geológiai viszonyait tárgyaló 

 munkájában az alsó-mediterráni durva homokokról szintén azt írja, hogy 

 ép kövületek « valóban ritkaságok". 



Ezeknek az alsó-mediterráni képződményeknek aránylag elég nagy 

 területen még a dőlésük is ugyanaz. így Gödön Szabó szerint a sziget 

 északi csúcsánál e rétegek DDNy-felé dőlnek 20° -al, Czinkotán Schmidt 

 szerint DNy (14'') felé 10 fokkal. Rákosszentmihályon D-felé dőlnek 20—25° 

 a csapásuk Ny-i 6 — 10°. Tehát átlag a rétegek dőlése 20° alatt DNy-i. 

 Kisebb helyi zavarodások mindenütt vannak ; látni üyeneket a rákosszent- 

 mihályi föltárásokban is, sőt itt a rhyolithtufában is vannak 10 — 50 cm.-es 

 vetődések. Helyenként az alsó konglomeráttal együtt a fölötte lévő ande- 

 sitbreccia is kimozdult. 



Különben, hogy még a szarmata-korszak után is történtek e vidéken 

 nagyobb tektonikai mozgások, ezt igen szépen látni az I. szelvényen, a 

 hol Rákosnál a szarmatamész rétegei hatalmasan elvetödnek. 



Schmidt kimutatta, hogy a Czinkota környéki sok forrás, mind az alsó 

 mediterráni kavicsból fakad s a 335. lapon ezt mondja: nhogy a Sashal- 

 mon szintén az . . . Almásy Pál-telepen, illetve Nagyszentmihály pusztán 

 az alig két év óta berendezett nForrás fürdő » vize a mediterráni rétegek- 

 kel áll-e kapcsolatban, az iránt ez idő szerint véleményt nem formálha- 

 toki). A <iPorrás-fürdöi)-ben az idén lemélyesztett kút kétségtelenül beiga- 

 zolta, hogy ez a forrás is az alsó-mediterráni rétegekből fakad. 



Az alsó-mediterráni képződmények rétegtani kifejlődése hasonlóan, 

 mint annak települési és fizikai (forrás) viszonyai is, aránylag nagy terü- 

 leten ugyanazok. A czinkotai vasútállomás közelében a Pecten (Chlamys) 

 prae>:cabriu><ci(lus FoNT.-ot nagy mennyiségben tartalmazó laza, finom 

 homok van föltárva, melyek fölé durvább homok- és kavicsrétegek tele- 

 pülnek váltakozva finomabb homok és agyagosabb rétegekkel (Forrás- 

 fürdő kútja). Följebb vannak a sashalmi konglomerátok, melyek felső 

 rétegeikben durva kavicscsal váltakoznak (kevés andesit-kavicscsal). Erre 

 délen a vastag rhyolithtufa-réteg, majd a lajta- és szarmatameszek tele- 

 pülnek. 



Fóth környéken legalul szintén finom, helyenként pados homok van 



