A RÁKOSSZENTMIHÁLYI SASHALOM KAVICSAINAK KORÁRÓL. 241 • 



Pecten (Chlamys) praef^cahriu saihia FoNT.-al, erre dcelleporariás mész», 

 majd a rhyolithtufa telepszik. E (leelleporariásmészu körülbelül a sashalmi 

 konglomerátnak felel meg, a mennyiben erre is a rhyolithtufa telepszik. 



Azt hiszem nem tévedek, ha az eddigiekből azt következtetem, hogy 

 a nem messze nyugatra lévő, városligeti artézi kútban az alluvium alatt 

 föltárt 340 m. vastag agyag és homok legnagyobb része szintén az alsó- 

 mediterráni emeletbe tartozik, nem pedig a felsőbe, mint azt Zsigmondy 

 Vilmos veszi.* E véleményemet támogatja az, hogy e kút hasonlóan mint 

 a Forrás-fürdö is, az alsó-mediterrán övébe esik, míg a felsö-mediterráni 

 rétegek az eddigi ismereteink szerint délibb övet képeznek ; továbbá, hogy 

 a mint Zsigmondy Vilmos a 73. lapon mondja a foraminiferák 70o/o-a 

 közös a kisczelli agyagéval, tehát a foraminifera faunája alsó-oligoczéni 

 jellegű, a molluskák pedig felerészben alsó-mediterrániak. E faunistikai 

 tények nem bizonyítják ugyan teljesen be az őket bezáró rétegek alsó- 

 mediterráni korszakát, de nem is mondanak ennek ellent, sőt valószínűvé 

 teszik. E valószínűséget fokozza még az, hogy e kút az alsó-mediterrán 

 övébe esik. Különben, hogy végérvényes ítéletet mondhassunk kritikailag 

 át kell tanulmányozni Magyarországnak és Ausztriának egész mioczén 

 faunáját s azután átrevideálni az artézi kútból kikerült anyagot. 



Meg kell még jegyeznem, hogy a kavicsoknak sashalmi előfordulása — 

 a mennyiben az alsó-mediterráni konglome]-át és rhyolithtufa közé települt 

 kavics-padokból mállott andesit-kavicsokat gyűjtöttem — ellentmond Szabó 

 1858-ban fölállított felosztásának, hogy t. i. a lajtamész alatt ntrachyt- 

 nélkülii), míg följebb a pannóniai emelet agyagrétegei fölött "trachyttar- 

 talmún kavicsokat különböztet meg. Különben Böckh Hugó dr.** a Nagy- 

 maros környéki alsó-mediterráni képződményekről szólva a 36. lapon azt 

 mondja : «... homokos rétegekre tetemes kavics-lerakódások jönnek, me- 

 lyek andesitanyagot is tartalmaznak." De nemcsak Eákosszentmihályon 

 és Nagymaroson észlelhető az, hanem a mint Schafaezik barátomtól 

 tudom, ö is talált már az alsó-mediterráni kavicsok között andesit-kavi- 

 csokat. A legkeletibb kavicsbányában (czinkotai határ) föltárt vöröses 

 kavics lehet talán fiatalabb. 



* Nagy-Maros környékének földtani viszonyai. (A magy. kir. Földtani intézet 

 Évkönyve. XIH. köt. 1899.1 



** Zsigmondy Vilmos : A városligeti artézi kút Budapesten. 187S. 



