248 TÁRSULATI ÜGYEK. 



szerzett nagy érdemeit behatóan méltassam, mert hiszem, hogy társixlatunk 

 választmánya gondoskodni fog, hogy érdemei a maga idején kegyeletes szoká- 

 saink értelmében, melyeknek ö volt a legbuzgóbb apostola, megörökíttessenek. 

 Csak azt kivánom még jelenteni, hogy társulatunk az Elhunytnak temetésé- 

 nél érdemeihez méltón lerótta a kegyelet adóját azzal, hogy : 



1. a Boldogultnak ravatalára koszorút helyezett; 



2. a hátrahagyott családjának küldöttségileg mélyen érzett részvétét 

 kifejezte ; 



3. elnöki minőségemben néhány őszinte búcsúszót intéztem volt örökre 

 távozott drága Tagtársunkhoz, kinek emléke legyen áldott és 



4. a Földtani Közlöny f. é. 1. füzetéhez mellékelve gyászjelentést adtunk. 

 Előadások : 



1. Vitális István: Adatok a Balaton-fölvidék basaltos kőze- 

 teinek ismeretéhez. Az előadó a Balaton- fölvidék basaltos kőzetsi között 

 petrographiailag is, kor tekintetében is különbséget mutatott ki. Petrograpldai- 

 Imj három kőzettípust különböztetett meg : I. magnetites ümenites nefelineít 

 basanitoidot, II. ilmenites magnetites földpátof: basaUot és III. limburgitoidoi. 

 Az első kőzettípusban, a melyre nagyon jellemző egy sárgásbarna üvegbázis, 

 csak nefelinitoid anyag van, nefelinliristály nincs, nem is lehet, a mint azt 

 a vegyelemzéshez fűzött következtetések bizonyítják. E tipus aciditási coef- 

 ficiense a^ 1"43, a mi szintén azt bizonyítja, hogy e tipus a basáit és a 

 basanit közt áthidaló helyzetet foglal el. A második típusban igen sok ilmenil 

 van. Dr. Hofmann K.-nak azon megfigyelését, hogy az ilmenitek átlátszók, 

 az előadó a következőkkel egészíti ki : a pleochroizmus erős : e = barnás, 

 cü = sárgás ; a foszlányok és a tűk hosszirányban opt. pozitivek. Kettős 

 törésük elég erős. A földpáttal egyidejííleg, sőt legnagyobb részben a földpát 

 után váltak ki, tehát nem az elsősorban kivált oxidok, hanem a metatitán- 

 savas sók közé tartoznak. Kimutatta az előadó, hogy Hofmann K. azon hipo- 

 tézise, hogy kisebb nyomás alatt (a tetőkőzetben) magnetit s nagyobb nyomás 

 alatt (az alja kőzetben) ilmenit válik ki, nem tartható fenn ; a uefelines 

 basanitoidban a magnetit, a basaltban az ilmenit van túlsúlyban. A legtöbb 

 hely kőzete e két tipus közt oszlik meg, néhány hely kőzetében azonban a 

 földpát feltűnően megfogy, a színes alkotók viszont meggyarapodnak ; az 

 augithoz ugyanis rombos piroxén, amíibol és biotit járul. Ezeket a közeteket 

 az előadó Umburgitoidoknak nevezte el s kiemelte, hogy az augitos limbur- 

 gitoidokban a rombos piroxénmagot rendesen monoklin piroxén : augitburok 

 veszi körül. Korkülönbséget az előadó a Tátika és a Szebike hegyen mutatott 

 ki a települési viszonyok és az ásványos összetétel alapján ; ott ugyanis az 

 aljakőzet, a nefelines basanit korábbi s a tetőkó'zet, a földpátos basáit, későbbi 

 ömlés produktuma. Ezen az alapon az előadó a Balaton-fölvidék vulkáni 

 eredésű hegyeit két főcsoportba osztotta: I. At^Ví7í/í'sí'.s /ícj/j/c/,- (Tátika, Szebike, 

 Szent-György hegy, Somlyó) ; II. cgyömléscs hegyek, a melyek ismét vagy 

 1. a Tátika alja kőzetével egykorú idősebb nefelines basanitoidok (Fonyód, 

 Szigligeti telek. Hegyes, Csobáncz, Köves, Bondoró stb.) vagy 2. a Tátika 

 tetökőzetével egykorú /iatalabb fnklpáfos baxiihok (Kab-hegy, Som-hegy, Ság- 

 hegy stb.). 



