FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXXIV. KÖTET. 1904. AUGUSZTUS-OKTÓBER. 8-10. FÜZET, 



A lírDAI KESE liÜ VÍZ-FORRÁSOK KELETKEZÉSÉRŐL. 



írták : f dr. Hofmann Károly és dr. Lóczy Lajos. 



A budapesti m. kir. bányakapitányság Saxlehner András, keserű- 

 viz-forrástulajdonos megkeresésére az 1882. évben véleménj^adásra kérte 

 föl a szerzőket annak megvilágítása érdekében, hogy szükséges-e a for- 

 rások megvédésére azok körül óvóterületet kijelölni. A bányakapitányságtól 

 feltett hat kérdés így szólt : 



1. Mely rétegekben és miként képződnek a budai keserűvíz-források ? 



2. Vájjon árthatnak-e ezen forrásoknak netaláni bányászati munkák 

 és mennyiben? 



3. Vajjoi) ott, ahol a keserűvíz előjön, ismeretesek-e az általános 

 bányatörvény 35. §-ában felsorolt fentartott ásványoknak valamelyike, 

 vagy az 1861-ik évi ideiglenes törvénj'kezési szabályok által földtartozék- 

 nak ideiglenesen nyilvánított ásványszén ; ha nem ismeretes, vájjon való- 

 szinű-e ilyeneknek létezése? 



4. Minő nemzetgazdászati viszonyban áll a létező, vagy feltalálható 

 fentartott ásvány, vagy ásványszén a meglevő keserüvíz-iparral? 



5. Vájjon megkívánja-e az ország és az összes emberiség érdeke a 

 keserűvizet tartalmazó területek megvédését a bányászati munkák ellen ? 



0. Ha igen, mily kiterjedésben?'" 



* A felkért szakértők tüzetes bejárás és geológiai tanulmányozás alapján ad- 

 ták meg véleményüket a kérdésekre. Az első kérdés a budai keserűviz-források 

 keletkezését és természetét illeti ; ennek tapasztalatok alapján való megvilágítása 

 most is általános tudományos érdekességű. A több mint 20 év előtt adott szakértői 

 vélemény annak a részének a közlését, melynek szerkesztésében néhai dr. Hof- 

 mann KÁROLY m. kir. főgeologust az oroszlánrész illeti, már kegyeletből is a boldog 

 emlékű férfiú iránt időszerűnek tekintjük. 



A budai keserűvizekről dr. Szabó József sok érdekes megfigyelést és nézetet 

 közölt ugyan. (Budapest környéke geológiai tekintetben 1879. Előadások a geológia 

 köréből 1893., 127. 1.) Cliémiai tulajdonságaikról és balneologiájukról is elég köz- 

 lemény jár közkézen ; közvetlen megfigyelések alapján azonban még nem jelent 

 meg e források geológiai körülményeiről tüzetes ismertetés. Szerk. 



Földtani Kózlüny. XXXIV. küt. Í90i. 



21 



