A ÜUUAI KESEKÜVÍZ-FUURÁSOK KELUTKEZÉSÉRÖI.. AU) 



Ezek a palseogén képződések legnagyobbrészt tengeri lei'akódások, 

 ki\éve legalsó tagjukat, mely édesvízi mész és barnaszóntelepekből áll, 

 valamint az e felett következő csekély vastagságú áthidaló rétegcsoportot, 

 melyet elegyes vizben létrejött üledékek alkotnak. A közép-eoczén réteg- 

 csoportok főleg a hegység északnyugati i'észén ismeretesek, azonban ott 

 is csak kevés ponton s csekélj^ kiterjedésben érik el a felszínt és csak a 

 bányászati munkálatok tárták fel azokat jobban Nagykovácsín, Szentivánnál 

 és Sólymoson ; ellenben a hegység délkeleti részén nem ismeretesek. 



A felső-eoczén s különösen az alsó-oligoczén lerakodások sokkal na- 

 gyobb kiterjedésben bukkannak a napfényre, úgy a budai hegység belse- 

 jében, mint ennek külső lejtőin. 



Ezek közül a felső-eoczén csoport, valamint az alsó-oligoczén mé- 

 lyebb, márgás. homokosabb rétegei is átbocsátják a vizet s a fenforgó 

 kérdésre nem bíinak jelentőséggel. Közelebbről érdekel bennünket azon- 

 ban az alsó-oligoczén képlet felső osztálya, az ú. n. kisczelli agyag, mint- 

 hogy a budai keserüvizek képződése ezzel szoros kapcsolatban áll. Ez a 

 kisczelli agyag igen hatalmas, vízhatlan képződés, mely csendes tenger- 

 ben rakódott le. A budai hegység csaknem valamennyi völgykatlanábau 

 ki van mutatva s különösen a hegység délkeleti részén, Buda környékén, 

 a Duna szomszédságában, hol az erózió a lösztakarót aránylag jobban 

 távolította el, nagyobb kiterjedésben bukkan a felszínre. A kisczelli agyag 

 a hegység kerületén nagyjában a hegységtől kifelé laposan dőlve, a hegy- 

 séget délről és nyugatról körülövező, előbb említett halomvidók neogén le- 

 rakodások képezte köpenye alá merül. Ugyanez áll keletre a Duna völgye 

 felé is. hol a kisczelli agyag ép úgy, mint a halomvídék neogén képző- 

 dései, a Duna baloldalára áthúzódik, azonban — mit a Zsigmondy Vilmos- 

 féle artézi kútfúrások kétségtelenül kitüntettek — egy hatalmas vetődé- 

 sen túl, melyet a budai hévforrások jelölnek, a Duna völgyében alluviális 

 és diluviális lerakodások meglehetős vastag leple által csaknem teljesen 

 el van borítva. A kisczelli agyag a keserüforrás-területen, laposon délkelet 

 felé. illetőleg délfelé dőlve, löszszel s alluviális törmelékkel borítva, a 

 Budai-, Sváb-. Sas-, Gellérthegy lankás lejtőin bukkan napfényre s min- 

 denütt a keserükutak vízhatlan fenekét alkotja. 



A kisczelli agyag lerakodása idejének végét földemelkedés jelöli, 

 minek következtében az idősebb oligoczón korszak alatt, legalább leg- 

 nagyobbrészt, a mély tengerrel borított budai hegység jórészt száraz földdé 

 vált 8 ez maradt hosszú geológiai időszakokon keresztüL Ezért a budai 

 hegység belsejében a kisczelli agyag lerakodása után következő geológiai 

 korszakokból, a közép- ós felsö-olígoczón-, a mediterrán- ós szármát-kor- 

 szakokból való lerakodások teljesen hiányzanak. 



A budafoki halomvidóken, melynek átlagos tengerszín feletti magas- 

 sága körülbelül 200 m., a kisczelli agyag felett s evvel megegyező lapos -r- 



