A BUDAI KESERŰVÍZFORRÁSOK KELETKEZÉSÉRŐL. 3ál 



három egymáshoz közel fekvő csoportban vannak, melyeknek talajviszonya 

 egészben véve azonos.* 



A fővároshoz legközelebbi csopoi-t a Lágymányos vagy Kelen- 

 föld nevű allnviális lapályon van, mely köriilbelül 105 m. magasságú a 

 tenger színe felett s Budafok felé a Duna jobbpartja s a Gellért- és Sas- 

 hegy között terül el. A budai hegységnek két, a Nagy-Svábhegyről jövő 

 hosszabb völgye (a Német- és Farkasvölgy), valamint több kisebb árka 

 torkolnak ebbe a lapályba. A Duna ái'admánya, valamint a budai hegy- 

 ségről az esővizek által lehordott alluviális törmelék borítja ezt a lapályt; 

 a budai hegységnek e lapálytól észak- és nyugatra emelkedő lankás lej- 

 tőit kisczelli agyag, helyenként löszszel és alluviális törmelékkel együtte- 

 sen alkotják : a kisczelli agyag a lapály alluviumának altalaját szolgál- 

 tatja; a kutak alja itt benne áll. A keserű-forrásokhoz közel nyugatra, a 

 felhagyott belga téglagyárban, mesterségesen fel van tárva és a Duna med- 

 rében is az összekötő vasúti híd oszlopainak kiásatásánál. valamint a 

 kotrásoknál feltaláltatott. 



A lágymányosi csoportra délnyugat felé a mintegy 108 m. tenger- 

 szinfeletti magassági! őrmezei csoport következik. Ez abban a völgy- 

 katlanban van, mel3'et bal felől a közte és a Farkasvölgy torkolata közt 

 levő Ör mező-nevű lapos emelkedés, jobb felöl pedig a Dobogó és a Péter- 

 hegy határolnak. E kis völgykatlanban 5 egymással tőszomszédos külön 

 vállalat aknázza ki a keserűvíz előfordulását a katlan vízszintes síkján 

 lemélyesztett kútjaival ; a kutak, illetőleg kútcsoportok a következő ne- 

 veket viselik : Arpád-forrás, Ferencz József-forrás, Eákóczy-forrás, Vik- 

 tória-forrás. Hunyadi László- és János-forrás stb. 



A dobogói csoport (110 — 112 m. mag.) a Dobogó-hegy keskeny 

 és alacsony emelkedésének túlsó, nyugati oldalán elterülő tágasabb völgy- 

 katlanban van, melyet jobbkézt a budai szöllőhegyek (Kakukhegy), Őrsöd 

 nevű lapos nyúlványa, továbbá ezt a Péterhegygyei összekapcsoló széles 

 lösz-ferisík környezik. E medenczében van a Hunyady János nevű telep, 

 melyben a Budapestről forgalomba hozott keserűvizek túlnyomó része 

 termeltetik. — Ez a kúttelep 1881-ben vagy 40 kútból állott, melyek a 

 medencze síkjának északkeleti felében, a Dobogó-hegy tövén ós ennek 

 közelében vannak ; vizük közös tartóba gyűjtetik össze. 



A dobogói medencze a kissé mélyebb őrmezői medenczével mester- 

 ségesen ásott árok által közlekedik, mely a Dobogó- és Péterhegyet össze- 

 kapcsoló lapos, alacsony nyerget átmetszi és ebben löszt, alul kavicsot 

 tár fel. Ez az árok mind a két medenczéből való felszínbeli vizek lecsa- 

 polására való, mely e végből az őrmezei völgymedencze alsó végét a lágy- 

 mányosi alluviális lapálytól elválasztó lapos emelkedést is átszeli s ebben 

 szintén a löszanyagot és kavicsot metszi át. 



* 1882 óta egy negyedik csoport is alakult a Budaörs előtti réten. LóczY. 



