• 1'-':; D! HOFMANN KAROLY ES D- LOCZY LAJOS 



A dobogói és őrmezei völgyek éBzak-nyugatról, a budai szölö-hegy- 

 ségről jönnek le ; felső vízkörnyékük teljesen a kisezelli agyagon van, 

 mely agyag helyenként még löszszel és alluviális törmelékkel is el van 

 fedve. A kisczelli agyag egyébként a buda-fehérvári országút bevágásában, a 

 Dobogó-hegy nyergén, valamint a Kakukhegy felé való hágón van feltárva. 

 Tovább lefelé, a keserűvízkutak vidékén, a dobogói és őimezői völgy, mely- 

 nek lejtése csekélyebb, mint az általános rétegdölés, a kisczelli agyagból 

 az ennek fedőjében következő pectunculiis-bomok területébe lép át és 

 ebben húzódik tova. A pectunculus-bomok a Dobogó-hegy magaslatát 

 alkotja, alul még agyagosabb, fölül pedig laza homokos; tovább délfelé 

 a Péter- és Pacsirtahegy északi lejtőjén bukkan a felszínre s alsó .agyagos 

 rétegei az őrmezei katlan északi pariján a LosER-féle pincze bevágásá- 

 ban, valamint a Viktória-czég édesvízi kútjában mesterségesen vannak 

 föltárva a dobogói magaslat lösztakarójíi alól. A kisczelli agyag azonban 

 a dobogói és őrmezei katlan alján mindenütt megvan csekély mélységben, 

 mint ezt a nagy számban lemélyesztett fúrólyukak és kutak bizonyítják ; 

 ez képezi itt is a keserűvízkutak vízhatlan fenekét. A Hunyadi János kút- 

 telep szélén. Saxlehner úr telkén, a Dobogó-hegybe vájt nagy bevágás 

 torkolatában, a hegy aljától lefelé kis távolságra szintén látható a kis- 

 czelli agyag, hol szépen feltárt, a hegy irányával egyközös kis vetődésen 

 érintkezik a hegy belseje felé következő s lesülyedt pectunculus-homok- 

 rétegekkel. 



A dobogói medencze délkeleti és déli lejtője csak nagyon hiányosan 

 van feltárva s olyan lösznemű talajt mutat, milyen a fenn elterülő fen- 

 síkszerü magaslaton van ; ennek lösztakarója, úgy látszik, a medencze szé- 

 léig ereszkedik le. Helyt álló lösz tisztán a Dobogó- és Péterhegy közt 

 levő, előbb említett lapos nyergen van feltái'va, valamint az őrmezei me- 

 dencze keleti oldalán, a hol nagyobb területet borít.* 



Nevezetes az. hogy mind a négj keserűforrás-csoport teknőszerü 

 lapos mélyedések lapályán van, melyekből az összegyűlő vízn^i csak 

 mesterséges és meglehetős mély árkok által adtak lefolyást. Legvilágo- 

 sabb ez a köröskörül elzárt teknő a dobogói, őrmezei és budaörsi cso- 

 portnál, különösen az elsőnél : míg a lágymányosi csoportnál a horpadás 

 olyan csekély, hogy csak az összegyűlő víznek lecsapolására ásott árkok- 

 ban vehető észre. A sós alkatrészek tetemes tartalma által jellemzett 

 keserűvizek ily többé-kevésbbé elzárt lapos medeuczékben való előfordu- 

 lása e források nagy sótartalmával szoros kapcsolatban áll. 



E medencék síkságain természetes feltárások nincsenek s mert a 

 bennük lemélyesztett kutakat csakhamar kifalazták : csak véletlen körül- 



* Az 1881 úta alakult negyedik Ijiidaörsi kútcsoport 123 m. magasságban 

 a (lobogói csoportlioz hasonló metlenezében van. IjÓozv. 



