A BUDAI KESERUVIZ-FOURASOK KEI.ETKEZESEUOL. 



3^3 



menyek között nyílik alkalom a keserűforrások közvetlen előfordulását 

 és közvetlen talajuk szerkezetét a helyszínén megfigyelni. Mind a három 

 medenczében nagy számban lemélyesztett kutakban és fúrólyukakban a 

 keserűvízet csak közel a felszinliez találták és pedig a kisezelli agyag 

 hátát borító fiatalabb vízszűrő képződésekben, valamint magának a kis- 

 ezelli agyagnak a légbeliek behatása által szétlevelezö. elrepedezett, meg- 

 lazult külső, mállásnak indult kérgében. A kutakat rendesen néhány láb- 

 nyira a friss kisezelli agyagba sülyesztik le, azonban, csak a víz gyűjtése 

 és a kútfalazat szilárdabb alapra való fektetése kedvéért ; általános tapasz- 

 talás, hogy az ép kisezelli agyagból keserűvíz, sőt víz egyáltalában nem 

 fakad ki, ez csak a vízmentes alapot szol- 

 gáltatja a fölötte összegyűlő víznek. 



Kérésünkre Saxlbhner úr szíves volt 

 a dobogói medencze síkján, saját telkén, kö- 

 zel nyugatra a "Hunyady János-forrás » töltő- 

 épületétől kutat ásatni. E kút 5 méternyi 

 mélységre ásatott, mi e terület kútjainak 

 rendes mélysége s következő talajszerliezetet 

 tárt fel : fent alluviális fekete, zsíros mocsár- 

 föld (a), gyenge ki virágzásokkal, körülbelül 

 1 méter vastagságban; ez alatt sárgás és 

 rendhagyó csíkos részletekben zöldes, vilá- 

 gosabb rétegzetten agyag (b), mintegy 3 mé- 

 ter vastag; ez az agyag alul átmegy jól ré- 

 tegzett, kemény, kékes, ép kisezelli agyagba' 

 melyben a kút feneke van (c). A rétegzés nél- 

 küli sárgás agyagban nagy mennyiségű gipsz 

 van összenőtt kristálycsoportokban és erecs- 



kékben kiválva, melyek az agyagot részben minden rend nélkül keresztül- 

 kasul áthatják, részben az alant levő kisezelli agyag palásságát követik. Ez az 

 agyagréteg tetemesebb mennyiségben tartalmazza a keserűvizek könnyen 

 oldható sós alkotórészeit, melyek, ha az agyag megszárad, tömegesen 

 kivirágzanak. Az agyag a számtalan repedések és hasadékok következté- 

 ben vízszűrő gyanánt szerepel s e repedésekben és hasadásokban, külö- 

 nösen a vízhatlan ép, réteges kisezelli agyag hátán, keserűvíz fakad ki, 

 mely az ásatás alkalmával merített próbában fajsúlya szerint mintegy 

 ■Á) ezredrész szilárd alkatrészt tartalmazott. A kút alján levő kisezelli 

 agyag ellenben a kútásás alkalmával keménynek és egész száraznak mu- 

 tatkozott s a belőle vett próba csak nyomokban tartalmazott oldható sul- 

 fátokat és chlórvegyületeket. A három felsorolt réteg közt valami élesebb 

 határ nincs s különösen a sárga agyag főtömege bizonyára nem más, 

 mint elváltozott kisezelli agyag, melyben a mállásí folyamat következté- 



1. ábra. 



