324f D? HOFMANN KÁKOLY ÉS ly LÓCZV LAJOS 



ben a rétegzés eltűnt, s az agyag sárgás és zöldes színt öltött, miután a 

 kisczelli agyag eredeti kékes szinét okozó vasoxidul silikátok és a pirit a 

 légbeliek behatása által barnavasérczczé változtak át ; a benne látszólag 

 utúlagosau képződött tetemes mennyiségű gipsz pedig részben a pirittar- 

 talom mállásából keletkezett kénsavnak, legnagyobbrészt pedig a keserű- 

 víz sulfátjainak a kisczelli agyagra való behatásából keletkezett, mely 

 utóbbi üde állapotban mindig többé-kevésbbé szénsavas meszet tartalmaz. 

 A sárga agyag iszapolási maradékában foraminifera-héjacskákat ugyan 

 nem találtunk, míg ezek tudvalevőleg a még épebb kisczelli agyagban 

 előfordulnak s a kút fenekén levő kék agyagban is megvannak : azonban 

 oly erősen elváltozott tömegben nem is várhatjuk, hogy e parányi hé- 

 jacskák általánosabban megtartva maradhassanak. 



Egészen hasonlók a viszonyok az őrmezei és lágymányosi csoport- 

 ban is. Az őrmezei medencze lapályának alkotásáról dr. Szabó József kö- 

 zölt közelebb adatokat.* — E szerint ebben a csoportban a Ferencz Jó- 

 zsef-forrásnál a legfelső alluviális-réteg 2 — 3 láb ; ez alatt sárgás agyag 

 következik szintén 1 — 3 láb vastagságban, mely Szabó szerint elváltozott 

 kisczelli agyag : még mélyebben épebb kékes agyag, melyben a kisczelli 

 agyagot jellemző foraminiferákat ismerte fel, s a melyben a keserűvíz 

 kútjának feneke van. Itt is, miként a keserűvízkutak környékén ren- 

 desen, a keserűviztől áthatott meszes talajrétegek bőségesen tartalmaznak 

 kivált gipszet. 



A lágymányosi csoport keserüvíz-kútjai még a Duna alluviális sík- 

 ságán vannak. — Épen annak előtte, midőn mi e területet l)ejártuk, a 

 Mattoni és WiLLE**-czég területén töl)b lyukat fúrtak a Deák- és Erzsé- 

 bet-keserüforrások közelében s alkalmunk volt a fél méterről fél méterig 

 vett fúróanyagot megvizsgálhatni. E fúrólyukakat 4 — 5 m. mélységre haj- 

 tották, míg a vízmentes kékes kisczelli agyagot elérték, melyben a kör- 

 nyéken létező keserű-kutak feneke is van. A kisczelli agyag felett allu- 

 vium fekszik, még pedig alul laza, durva homok egyes apró kavicsokkal, 

 mely felfelé finomabb homokos, szűrkés vagy sárgás agyagba megy át. 

 vastagsága összesen mintegy 3. vagy 37-2 méter: legfelül pedig 1 — 1' :! 

 m. fekete, szívós, homokos agyag. Az alluvium alsó homokos részében 

 itt-ott gránátszemek és fekete amphibolszálkák láthatók, melyek csakis a 

 Dunán felfelé, Szentendre vidékén előforduló, mediterrán korszakbeli grá- 

 nátos trachytok-, vagy ezeknek tufáiból valók lehetnek s a Duna vizétől 

 hozattak ide. A fúrólyukakban kellő sűrűségű keserűviz?t kaptak. mel> 

 az alluviumnak alsó, homokos vízszűrő részéből jött ki. 



Ugyanilyen a talajszerkezet a Lágymányoson tovább délre levő 



* Dr. Szabó .József: Budapest környéke geológiai tekintetlien 1879.. IS. lap. 

 ** Ez idő szerint M.attoni H. tulajdona. Szeri;. 



