A BUDAI KESERUVIZ-FOERASOK KELETKEZESÉRŐL. 



325 



"Aeskulapu keserűvíz -forrásnál is, melyről De. Szontagh Tamás részletes 

 előadást tartott a magyar földtani társulat egyik szakülésén : * a mellé- 

 kelt 2. ábra részletesen tünteti fel az általa e keserükút fúrásánál meg- 

 figyelt talajszerkezetet. 



De nemcsak előfordulásuk földtani viszonyaiban, hanem egyébként 

 is. a budai keserüforrások ép úgy viselkednek, mint sekély talajviz-for- 

 rások. Efféle források évi közép hőmérséklete közel áll vidékük levegőjé- 

 nek évi közép hőmérsékletéhez s mérsékletük rendesen az évszakok hő- 

 mérsékletéhez képest ingadozik, minthogy az őket tápláló talajvizek 

 földalatti útjokban huzamosan nem tartózkodtak nagj'obb mélységben, 



.fli úf . /I eü/vulctp /ceserujcut/ 

 fuiasi c^uhirna/a-riuJr takiKizg/cenyt: 



777777 



? 



z 



Z 



/ /// 



ül ni. 



keiezsims ouj^oy 



:==-^;- C] ni Iwnw/tas Offi/Of 



///// 07 m. a^ifCL^^ /wmok. 

 / / / Z ^ 



01 m Laza durvái oÁkeres oft/afM'Ao/m'Jc 



/'Ű iTv ijziirkéj Jcisczelií t^yoff 



•2. ábra. 



mint a meddig az évszak szerinti változások még érezhetők. A mélység, 

 hol e változások befolyása egyáltalában megszűnik, 20 — 25 '"/ ; e mély- 

 ségen túl pedig a föld hőmérséklete a mélységgel növekedik. Az ilyen 

 változó hőmérsékletű források (heterothermák) vízbősóge is évszakok 

 szerint változik és különösen akkor, a mikor oldott ásványos alkotó- 

 részekben gazdagabbak, ebbeli tartalmuk is észrevehetően szokott inga- 

 dozni az évszakok szerint. Mindez a budai keserüforrásoknál is feltűnően 

 mutatkozik. 



Szabó szerint** a budai keserűforrások hőfoka 10"9C , tehát közei 



* Földt. Közlöny Xn. kötet 99. lap. 

 ** L. Dr. Szabó József: Előadások a geológia köréből: Természettudományi 

 Könyvkiadó Vállalat 11. köt., 1893., 1^7. lap. Szerk. 



